NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Shenyang J-6

Shenyang J-6 (кит.: 歼-6; експортне позначення F-6) (за кодифікацією НАТО: Farmer) — китайський винищувач МіГ-19, який виготовляли за ліцензією. Наприкінці 1950-х років Радянський Союз передав Китаю документацію для виробництва МіГ-19П,— всепогодного перехоплювача з РЛС. Перший літак китайського виробництва вперше піднявся в повітря в 1958. Серійний випуск J-6 був освоєний на заводі в Шеньяні. Літак модернізувався і, незважаючи на моральне старіння, перебував у Китаї на бойовому чергуванні до кінця 1990-х років, а як навчальний — до 2010. Офіційно знятий з озброєння 12 квітня 2010. Експлуатанти На даний час є 3 активні оператори J-6 із 15 експлуатантів за всю історію. Іран ВПС Ірану — на озброєнні перебуває 18 літаків М'янма ВПС М'янми — використовуються в ролі штурмової авіації Північна Корея ВПС КНДР — знаходиться 100 літаків як винищувачі-бомбардувальники та тренувальні. Споріднена модель Nanchang Q-5 Примітки Посилання Стаття про J-6 на сайті SinoDefence Стаття про J-6 на сайті Уголок неба [Архівовано 11 січня 2014 у Wayback Machine.]
Aéroport de Beihai Fucheng

L'aéroport de Beihai Fucheng (code IATA : BHY • code OACI : ZGBH) est un aéroport desservant la ville de Beihai dans la province de Guangxi, en Chine. Il propose des destinations domestiques à travers la Chine et Hong Kong. En 2011, il est classé 63e plus important aéroport de Chine en nombre de passagers. Compagnies aériennes et destinations Édité le 11/04/2018 Voir aussi Liste des aéroports les plus fréquentés en Chine Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Beihai Fucheng Airport » (voir la liste des auteurs). Liens externes Beihai Fucheng Airport (BHY), China Portail de l’aéronautique Portail de la Chine
Aeroportul Beihai Fucheng

Aeroportul Beihai Fucheng (IATA: BHY, ICAO: ZGBH) este un aeroport din Fucheng Town⁠(d), Yinhai District⁠(d), Beihai⁠(d), Guangxi, Republica Populară Chineză ce deservește zona 北海市⁠(d)[[北海市 (prefecture-level city in Guangxi, China)|​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 662.298 de pasageri. A fost numit după zona deservită. Aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Beihai Fucheng Airport

Beihai Fucheng Airport (kinesiska: 北海福成机场, Běihǎi Fúchéng Jīchǎng) är en flygplats i Kina. Den ligger i den autonoma regionen Guangxi, i den södra delen av landet, omkring 170 kilometer sydost om regionhuvudstaden Nanning. Beihai Fucheng Airport ligger 23 meter över havet. Närmaste större samhälle är Lianzhou, 17,0 km nordväst om Beihai Fucheng Airport. Omgivningarna runt Beihai Fucheng Airport är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Genomsnittlig årsnederbörd är 2 730 millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt 636 mm nederbörd, och den torraste är februari, med 32 mm nederbörd. Kommentarer Källor
Luoxian Shuiku

Luoxian Shuiku är en reservoar i Kina. Den ligger i den autonoma regionen Guangxi, i den södra delen av landet, omkring 210 kilometer öster om regionhuvudstaden Nanning. Luoxian Shuiku ligger 62 meter över havet. Arean är 1,5 kvadratkilometer. I omgivningarna runt Luoxian Shuiku växer i huvudsak städsegrön lövskog. Den sträcker sig 3,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,8 kilometer i öst-västlig riktning. Genomsnittlig årsnederbörd är 2 243 millimeter. Den regnigaste månaden är maj, med i genomsnitt 363 mm nederbörd, och den torraste är oktober, med 38 mm nederbörd. Kommentarer Källor
Kunlun-Pass

fBW Der Kunlun-Pass ist ein an der Grenze von Qumarlêb und Chidu (beide Regierungsbezirk Yushu) und Golmud im Westen der chinesischen Provinz Qinghai im zentralen Kunlun-Gebirge gelegener Gebirgspass. Seine Höhe beträgt 4772 m. Er wird vom Qinghai Tibet Highway (Qing-Zang gonglu) und der Qingzang-Bahn (Lhasa-Bahn) überquert. Geologisch markiert die Kunlun-Pass-Falte die Grenze zwischen dem Kunlun-Terran und dem Songpan-Ganzi-Terran (chin. Songpan Ganzi diti 松潘-甘孜地体). Literatur Zangzu da cidian. Lanzhou 2003 Siehe auch Songpan-Ganzi fold belt 松潘-甘孜褶皱带 Weblinks Kunlun Shan Einzelnachweise und Fußnoten
Kunlun Pass

Kunlun Pass (simplified Chinese: 昆仑关; traditional Chinese: 崑崙關; pinyin: Kūnlún Guān) is mountain pass located 59 kilometers northeast of Nanning, Guangxi and traversed by G242. The altitude is around 300 m (1000 ft). In 816 AD, governor of Guiguan built a stone pass at Shiguitang between Jieshou mountain and Luosan mountain and named it Xiongnan pass. During the Northern Song dynasty, it was renamed to Kunlun pass. In 1939 the site was the location of the Battle of Kunlun Pass. Kunlun Pass Scenic Area In 1989 the site of the Battle of Kunlun Pass, in the northeast of Nanning City, was named as a regional cultural relic protection site. The area is surrounded by mountains and covers approximately 70 hectares. It includes a memorial tower and a cemetery built by the Kuomintang, and the tomb of Masao Nakamura, and includes features bearing inscriptions by many early KMT figures. References
Jianshan Temple

Jianshan Temple (simplified Chinese: 鉴山寺; traditional Chinese: 鑑山寺; pinyin: Jiànshān Sì) is a Buddhist temple located in Yangshuo County, Guilin, Guangxi Zhuang Autonomous Region, in the People's Republic of China. It includes the shanmen, Mahavira Hall, Meditation Room, Dining Room, etc. The temple has a building area of about 5,589 square metres (60,160 sq ft) and covers an area of 14,333.3 metres (47,025 ft). History In 713, in the first year of the age of Kaiyuan (713–742) of Emperor Xuanzong, the temple was built. In summer 748, Jianzhen made his fifth attempt to reach Japan, but he failed, he lived in Jianshan Temple. In 1995, the government planned to rebuild the temple. On January 1, 2001, the temple was rebuilt and opened to the public. References External links
Wuzhou Xijiang Airport

Wuzhou Xijiang Airport (IATA: WUZ, ICAO: ZGWZ) is an airport serving the city of Wuzhou in Guangxi Zhuang Autonomous Region, China. It is located south of the Xijiang river in the town of Tangbu in Teng County, 20 kilometres (12 mi) from the city center. The airport received approval from the State Council of China on 29 June 2014. Construction began in 2016 and the airport was opened on 23 January 2019, replacing the older Wuzhou Changzhoudao Airport. The airport cost 1.765 billion yuan to build. Facilities The airport has a 2,600-metre (8,500 ft) runway (class 4C) and an 8,000-square-metre (86,000 sq ft) terminal building with 3 aerobridges. It is projected to handle 750,000 passengers and 6,000 tons of cargo annually by 2025. Airlines and destinations See also List of airports in China List of the busiest airports in China References
Aeroportul Wuzhou Xijiang

Aeroportul Wuzhou Xijiang (IATA: WUZ, WUZ, ICAO: ZGWZ) este un aeroport din Teng County⁠(d), Wuzhou⁠(d), Guangxi, Republica Populară Chineză ce deservește zona 梧州市⁠(d)[[梧州市 (prefecture-level city in Guangxi, China)|​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 96.125 de pasageri. A fost numit după zona deservită. aeroportul dispune de o singură pistă. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Longtan-Staumauer

Die Longtan-Staumauer steht am Fluss Hongshui He, einem Nebenfluss des Perlenflusses (Pearl River) im autonomen Gebiet Guangxi der Zhuang in Südchina. Das Bauwerk dient vor allem der Stromerzeugung, aber auch zur Wasserregulierung. Baubeginn war am 1. Juli 2001 und die Fertigstellung wurde im Dezember 2009 gefeiert. Der Longtan-Talsperre ist in China ein weiteres Großprojekt neben dem weltweit bekannten Drei-Schluchten-Projekt am Jangtse und der Xiaolangdi-Talsperre am Gelben Fluss. Die Staumauer ist mit 216,5 m derzeit die höchste Walzbeton-(RCC)-Staumauer der Welt. Die Verwendung von Walzbeton für derart große Gewichtsstaumauern hat sich erst in den letzten ca. 20 Jahren entwickelt. Hierbei handelt es sich um einen sehr steifen Beton, der in Lagen geschüttet und mit Walzen verdichtet wird. Trotz des meist höheren Betonvolumens gegenüber konventionellen gebogenen Mauerbauweisen ergeben sich häufig wirtschaftliche Vorteile aufgrund von günstigeren Material- und Herstellkosten. Die Staumauer ist mit Schleusen versehen, durch die Schiffe in der Lage sind, den Höhenunterschied von 179 m zu überwinden. Außerdem gibt es ein Schiffshebewerk mit einer Hubhöhe von 68,5 m und Trogmaßen von 40 m × 10,8 m × 1,8 m, das Schiffe bis zu 250 t befördern kann. Das unterirdische Wasserkraftwerk beeindruckt ebenfalls durch seine Größe. Die Abmessungen der Kaverne betragen: Länge 388 m, Breite 28 m, Höhe 74 m. Der erste Strom ist im Mai 2007 erzeugt worden. Die installierte Kraftwerksleistung wird mit 6426 MW angegeben´und die jährliche Stromerzeugung wird auf 18,7 TWh geschätzt. Die Baumaßnahme erforderte die Umsiedlung von 80.000 Personen. Andererseits sollen durch den Stausee zukünftig 3,0 Millionen Bewohner und 67.000 Hektar landwirtschaftliche Fläche vor Hochwasser geschützt werden. Siehe auch Liste von Wasserkraftwerken in China Liste von Talsperren in China Liste der größten Talsperren der Erde Liste der größten Stauseen der Erde Liste der größten Wasserkraftwerke der Erde Weblinks Longtan im Bau (PDF-Datei; 159 kB) Wirklichkeitsnahe und recheneffiziente Ermittlung von Temperatur und Spannungen bei großen RCC-Staumauern, Diss. Stuttgart 2005 (PDF-Datei; 8,30 MB). Hongshui River in South China to Be Dammed in November, China Daily, 26. Oktober 2003. Guangxi Builds Huge Hydraulic Power Station, China Through a Lens, 6. November 2003 Einzelnachweise
Longtan Dam

Longtan Dam (simplified Chinese: 龙滩大坝; traditional Chinese: 龍灘大壩; pinyin: Lóngtān Dàbà) is a large roller-compacted concrete (RCC) gravity dam on the Hongshui River in Tian'e County of the Guangxi Zhuang Autonomous Region, China, a tributary of the Xi River and the Pearl River. The dam is 216.2 metres (709.3 ft) high and 849 m (2,785 ft) long; it is the tallest of its type in the world. The dam is intended for hydroelectric power production, flood control and navigation. The dam contains seven surface spillways, two bottom outlets and an underground power station. The Longtan ship lift, part of the dam complex, will be the tallest ship lift system in the world. Construction The dam was planned in the 1950s, but preliminary construction (roads, bridges, river diversion) did not begin until the 1940s. Formal construction began on the project July 1, 2001, and the river was diverted by November 2003. A total of 20,000,000 m3 (706,293,334 ft3) of material were excavated from the dam site. Impounding of the 27,270,000,000 m3 (22,108,149 acre⋅ft) reservoir began in 2006, and the dam's first of three operational hydroelectric generating units was testing May 2007. In 2009, the last generator became operational and the installed capacity increased to 6,426 MW, its annual generation is estimated at 18.7 TWh. A pair of tunnels diverted the river around the site of the dam, during construction. Navigation The dam will submerge over 300 shoals, which had rendered the upper Hongshui unnavigable. The Longtan ship lift will be able to lift vessels of up to 500 tonnes. Chinese officials assert the dam and ship lift will turn the Hongshui into a "golden waterway" for reaching landlocked Guizhou and Guangxi provinces. See also List of power stations in China List of dams and reservoirs in China References http://www.fao.org/nr/water/aquastat/countries_regions/Profile_segments/CHN-WR_eng.stm
Barrage de Longtan

Le barrage de Longtan (chinois : 龙滩大坝) est un barrage hydroélectrique sur le Hongshui, situé dans la province du Guangxi dans le sud de la Chine. Avec une puissance installée de 4 900 MW, il s'agit du quatrième barrage le plus puissant de chine et fait partie des 15 les plus importants du monde. Construit entre 1990 et 2009, le barrage reste partiellement inachevé en 2020, puisque l'ouvrage doit être construit en deux phases, qui porteront sa puissance finale à 6 300 MW. Présentation Le barrage de Longtan est un barrage-poids en béton compacté au rouleau (BCR) haut de 216,5 mètres. Il s'agissait à sa mise en service en 2009 du plus haut barrage de ce type dans le monde, depuis dépassé par le barrage Gilgel Gibe III en Éthiopie, haut de 250 m, en service depuis 2016. Phase I La production électrique du barrage de Longtan est estimée à 14,79 TWh/an en moyenne. Phase II Navigation Notes et références Articles connexes Liste des barrages hydroélectriques les plus puissants. Liste des plus grandes centrales électriques au monde Liste des plus hauts barrages Hydroélectricité en Chine Portail de la Chine Portail des énergies renouvelables Portail des barrages Portail des lacs et cours d'eau
Hidroelektrana Longtan

Hidroelektrana Longtan je velika hidroelektrana, s betonskom gravitacionom branom na rijeci Hongšui, u autonomnom području Guangsji-Džuang, Kina. Brana je duga 849 m, a visoka 216,2 m. Preljev brane je kontroliran, s najvećim protokom 27 134 m3/s. Umjetno jezero ima površinu 98 500 km2. Brana služi i za kontrolu poplava u tom kraju, a i za plovidbu. Podzemna strojarnica ima 9 vodnih turbina, ukupne instalirane snage 6 426 MW, što čini ovu hidroelektranu desetom u svijetu po veličini. Prosječna godišnja proizvodnja električne energije je oko 18 700 GWh. Gradnja je počela 2001., a rijeka Hongšui je preusmjerena 2003. Punjenje umjetnog jezera je počelo 2006., a prve tri vodne turbine su testirane 2007. Gradnja je završena 2009. Izvori
Zapora Longtan

Zapora Longtan – najwyższa na świecie zapora wodna wykonana z betonu wałowanego. Zapora ma 216,5 metra wysokości i 849,4 metra długości. Całkowita objętość betonowej zapory wynosi 6,6 miliona metrów sześciennych, z czego 69% to beton wałowany. Budowa zapory rozpoczęła się 1 lipca 2001 roku. Spiętrzenie zbiornika o objętości 27270 milionów metrów sześciennych rozpoczęto w 2006 roku. Elektrownia o mocy 6426 MW generuje rocznie około 18,7 TWh prądu elektrycznego. Przypisy
ГЭС Лунтань

Лунтаньская ГЭС (кит. трад. 龍灘大壩, упр. 龙滩大坝, пиньинь Lóngtān Dàbà) — крупная гидроэлектростанция на реке Хуншуйхэ, притоке реки Чжуцзян (Китай). Высота плотины составляет 216,5 м. Первый из трёх энергоблоков плотины испытали в мае 2007 года. После завершения строительства в 2009 году запущено девять гидрогенераторов общей мощностью 6,4 ГВт. Планируемая выработка 18,7 млрд кВт·ч электроэнергии ежегодно. Примечания
Jez Longtan

Jez Longtan (poenostavljeno kitajsko: 龙滩大坝; tradicionalno kitajsko: 龍灘大壩; pinjin: Lóngtān Dàbà) je velik gravitacijski jez na reki Hongšui. Stoji v okraju Tjane (pinjin: Tian'e), v avtonomni regiji Guangši, Ljudska republika Kitajska. Hongšui je pritok reke Ši, le-ta pa je pritok Biserne reke. Jez je visok 216,2 metra (je najvišji te vrste na svetu) in 849 metrov dolg. Namenjen je generiranju električne energije, kontroliranju poplav in plovbi z ladjami. Jez ima sedem površinskih prelivov, dva dna izpusta in podzemno elektrarno. Dvigalo za ladje Longtan, ki je del kompleksa jezu, je najvišji sistem dvigal za ladje na svetu. Gradnja Jez je bil načrtovan v 1950-ih, vendar se je predhodna gradnja (ceste, mostovi, preusmeritev reke) začela šele v 1940-ih. Uradna gradnja projekta se je začela 1. julija 2001, reka pa je bila preusmerjena do novembra 2003. Z mesta jezu je bilo izkopanih skupno 20.000.000 m3 materiala. Zajezitev akumulacijskega jezera s površino 27.270.000.000 m3 se je začela leta 2006, prva od treh delujočih hidroelektrarn jezu pa je bila testirana maja 2007. Leta 2009 je začel obratovati zadnji generator, nameščena zmogljivost pa se je povečala na 6.426 MW, njegova letna proizvodnja pa je ocenjena na 18,7 TWh. Med gradnjo sta dva predora preusmerila reko okoli mesta jezu. Hidroelektrarna ima 9 × 714 MW Francisovih turbin, skupna kapaciteta je 6426 MW. Na leto naj bi proizvedel 18,7 TWh (18,7 milijard kWh) električne energije. Hidravlični padec je 179 metrov, kapaciteta izliva pa 27.134 m3/s Plovba Jez je potopil več kot 300 plitvin, zaradi katerih je zgornji tok reke Hongšui postal neploven. Dvigalo za ladje Longtan bo lahko dvignilo plovila do 500 ton. Kitajski uradniki trdijo, da sta jez in dvigalo za ladje spremenila Hongšui v zlato vodno pot za doseganje celinskih provinc Guidžov in Guangši. Glej tudi Jez treh sotesk Jez Šilvodu Jez Bajhetan Sklici Zunanje povezave Longtan im Bau (PDF-Datei; 159 kB) Wirklichkeitsnahe und recheneffiziente Ermittlung von Temperatur und Spannungen bei großen RCC-Staumauern, Diss. Stuttgart 2005 (PDF-Datei; 8,30 MB). Hongshui River in South China to Be Dammed in November, China Daily, 26. Oktober 2003. Guangxi Builds Huge Hydraulic Power Station, China Through a Lens, 6. November 2003
Longtan-dammen

Longtan-dammen (förenklad kinesiska: 龙滩大坝; traditionell kinesiska: 龍灘大壩; pinyin: Lóngtān Dàbà) är en dammbyggnad vid Hongshuifloden i häradet Tian'e, Guangxi, i södra Kina. Hongshui är en biflod till Xifloden och Pärlfloden. Anläggningen är 216.2 meter hög och 849 meter lång vilket gör den till den högsta i sitt slag i världen. Longtan-dammen är avsedd för elproduktion genom vattenkraft, reglering av floden och navigation. Byggnationen påbörjades 2001 och färdigställdes 2009. Kapaciteten i kraftverket ligger på 6426 MW, medan den årliga produktionen uppgår till omkring 18,7 TWh. Det gör Longtan-dammen till ett av världens största kraftverk. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Longtan Dam, 4 februari 2016.
ГЕС Лунтань

ГЕС Лунтань (龙滩水电站) — гідроелектростанція на півдні Китаю у провінції Гуансі. Знаходячись перед ГЕС Яньтань, становить верхній ступінь каскаду на річці Hongshui, яка разом із Qian, Xun та Сі входить до основної течії річкової системи Сіцзян (завершується в затоці Південнокитайського моря між Гуанчжоу та Гонконгом). При цьому вище по сточищу на витоках Hongshui створені власні каскади, останніми в яких є ГЕС Пінбань та ГЕС Dǒngqìng. У межах проєкту річку перекрили греблею з ущільненого котком бетону висотою 192 метри та довжиною 736 метрів, яка потребувала 5,3 млн м3 матеріалу. У майбутньому в межах другого етапу проєкту вона повинна бути нарощена до висоти 217 метрів при збільшенні довжини до 837 метрів (об'єм тіла споруди при цьому зросте до 7,4 млн м3). Гребля утримує водосховище, котре наразі має нормальний рівень поверхні на позначці 375 метрів НРМ при об'ємі 16,2 млрд м3. Після реалізації другого етапу проєкту нормальний рівень зросте до 400 метрів НРМ, а об'єм — до 27,3 млрд м3. Пригреблевий машинний зал споруджений у підземному варіанті та має розміри 389х29 метрів при висоті 74 метри. Він призначений для розміщення дев'яти турбін типу Френсіс номінальною потужністю по 714 МВт (максимальна до 790 МВт), які розраховані на використання напору від 97 до 179 метрів (номінальний напір 140 метрів). Наразі в межах першого етапу проєкту встановили сім гідроагрегатів, які повинні забезпечувати виробництво 15,7 млрд кВт·год електроенергії на рік. Після встановлення всіх дев'яти гідроагрегатів виробіток має зрости до 18,7 млрд кВт·год. У межах комплексу до 2021 року планують облаштувати судопідйомник, котрий забезпечуватиме переміщення барж на висоту до 179 метрів (два рівні з показниками 88,5 та 90,5 метра). Див. також Список найбільших електростанцій світу Примітки
Zhenwu Ge

Zhenwu Ge (auch: Zhenwu-Pavillon oder Pavillon des Wahren Kriegers; chinesisch 真武阁, Pinyin Zhēnwǔ gé, englisch Pavilion to the Perfect Warrior) im Kreis Rong des Autonomen Gebiets Guangxi der Zhuang ist ein daoistischer Tempel aus der Zeit der Tang-Dynastie. Die Jinglüe-Plattform und der Zhenwu-Pavillon (chinesisch 经略台真武阁, Pinyin Jinglüe tai Zhenwu ge) stehen seit 1982 auf der Liste der Denkmäler der Volksrepublik China (2-33). Literatur Liang Sicheng 梁思成: Guangxi Rong Xian Zhenwu Ge de „ganggan jiegou“ 广西容县真武阁的"杠杆结构", in Liang Sicheng quanji 梁思成全集. Beijing: Zhongguo jianzhu gongye chubanshe, 2001. Siehe auch Liste daoistischer Tempel in China
Zhenwu Pavilion

Zhenwu Pavilion (simplified Chinese: 真武阁; traditional Chinese: 真武閣; pinyin: Zhēnwǔ Gé) is a Chinese pavilion located in Rong County, Guangxi. Alongside Yuejiang Tower, Xie Tiao Tower and Zhenhai Tower, it is one of the Four Great Towers of Jiangnan. History The original pavilion dates back to the 8th century, founded by Yuan Jie, a poet and official of the Tang dynasty (618–907). In 1377, at the dawn of the Ming dynasty (1368–1644), local officials built a Taoist temple named "Xuanwu Palace" (玄武宫) on the former site. It was enlarged in 1573, in the ruling of Wanli Emperor, and renamed "Zhenwu Pavilion", which is still in use now. On 23 February 1982, it was listed among the second batch of "Major National Historical and Cultural Sites in Guangxi" by the State Council of China. On 25 August 2017, it has been rated as a national AAAA level scenic spot by the China National Tourism Administration. Architecture Zhenwu Pavilion is a three-story wooden structure with a gable and hip roof (歇山顶). It is 13.8-metre (45 ft) wide, 11.2-metre (37 ft) deep and 20-metre (66 ft) high and preserves the largest, grandest and most magnificent hall in Guangxi. References
Nanning Mosque

The Nanning Mosque (simplified Chinese: 南宁清真寺; traditional Chinese: 南寧清真寺; pinyin: Nánníng Qīngzhēnsì) is a mosque in Xingning District, Nanning City, in the Guangxi autonomous region of China. History The mosque was built between 1644 and 1661, during the reign of the Qing dynasty Shunzhi Emperor. In 1717, the mosque was relocated to its current location. The mosque was closed and destroyed during the Cultural Revolution in 1966–1976 and was rebuilt in 1981. Architecture The mosque is a three-story building which covers 1,890 square metres (20,300 sq ft) which can accommodate approximately 200 worshipers. It has Islamic style with conical roof and arch-style doors and windows. The first floor is used for restaurant area. The second floor is used for meeting room, office room and dormitory room. The third floor is the prayer hall. See also Islam in China List of mosques in China References External links Media related to Nanning Mosque at Wikimedia Commons
Mosquée de Nanning

La mosquée de Nanning chinois : 南宁清真寺 ; pinyin : Nánníng qīngzhēnsì ; litt. « mosquée de Nanning ») est une mosquée construite en 1707, pendant le règne de l'empereur Kangxi de la dynastie Qing, dans la ville de Nanning, la capitale de la région autonome zhuang du Guangxi, en République populaire de Chine. d'une surface de 1 890 m2, sur trois étages, cette mosquée peut accueillir 100 personnes. Annexes Références Portail de l'islam Portail du monde chinois • section histoire de la Chine
Бейхай

Бейхай е град в Гуанси-джуански автономен регион, Южен Китай. Населението на целия градски окръг е 1 643 700 жители (по приблизителна оценка от 2016 г.), площта му е 3337 кв. км. Намира се в часова зона UTC+8. Пощенският му код е 536000, телефонния му код е 779. Средната годишна температура е около 23,3 градуса. Източници
Beihai

Beihai (xinès, 北海) és una ciutat-prefectura de la Regió Autònoma de Guangxi, Xina. Beihai significa "nord del mar" en xinès que fa referència a la condició de port marítim a la costa nord del Golf de Tonkin. Entre els anys 2006 i 2020, es preveu que Beihai sigui la ciutat amb un creixement demogràfic més gran. El dialecte parlat en tot Beihai és el dialecte cantonès, "baihua", encara que el xinès mandarí és també conegut, o almenys comprès, per la majoria de la població. Les illes de Weizhou i Xieyang, al nord de l'Illa de Hainan, són administrades per Beihai. Referències