Jaderná elektrárna Lu-feng

Jaderná elektrárna Lu-feng (čínsky znaky tradiční 陆丰核电站) je jaderná elektrárna ve výstavbě v Číně. Nachází se v provincii Kuang-tung poblíž města Lu-feng. Po dokončení bude provozovat šest tlakovodních reaktorů o celkovém hrubém výkonu 7300 MW. Historie a technické informace Počátky Možnost výstavby jaderné elektrárny byla poprvé zvažovala společností China Guangdong Nuclear Power Company v srpnu 2003. Společnost zahájila odpovídající plánování a stanovila projekt na kapacitu 6000 MW. Náklady byly odhadnuty na 75 miliard juanů (přibližně 12 miliard dolarů). Od listopadu 2004 zadala čínská vláda hledání vhodné lokality. Kromě lokalit Ťü-a-tung a Tchien-wej v oblasti města Lu-feng byly zkoumány také Chaj-ťia a Wu-jü v okrese Čchuej-laj. Kromě geologické a hydrologické vhodnosti byly podrobněji studovány environmentální podmínky a napojení na dopravní síť pro dodávku těžkých a objemných komponentů. Ve dnech 12. a 13. srpna 2005 byly čtyři hodnocené lokality vyhodnoceny na konferenci s Komisí pro rozvoj a reformu provincie Kuang-tung a holdingem Guangdong Nuclear Power Holding. Vzhledem k velkým vodním zásobám a vynikajícímu pozemnímu a vodnímu spojení byla jako nejlepší místo pro projekt vybrána lokalita v okrese Tchien-wej ve městě Lu-feng. Tchien-wej bylo navíc již od roku 1988 označeno za potenciální místo pro jadernou elektrárnu. Pro propojení lokality byla vybudována dálnice Ťie-tchien, která byla otevřena v lednu 2009 a byla postavena výhradně pro objem dopravy jaderné elektrárny. Samotný rozvoj lokality a odstranění hory Tchien-wej začaly 27. prosince 2010. První fáze Původní plány ze srpna 2005 stanovily, že první fáze výstavby bude sestávat ze dvou bloků o výkonu 1000 MW, které měly být uvedeny do provozu do roku 2013. Projekt měl být stejný jako u jaderné elektrárny Jang-ťiang a sestávat z reaktorů CPR-1000. Výstavba těchto bloků měla probíhat na základě dohody se společností Areva. Výstavba bloků měla původně proběhnout během jedenácté pětiletky (2006 až 2010), takže v roce 2009 byl projekt považován za jeden z klíčových projektů v provincii Kuang-tung. Uvedení těchto bloků do provozu však bylo kvůli zpožděním do roku 2010 odloženo na rok 2015. To je však druhořadé vzhledem k tomu, že jaderná elektrárna Lu-feng byla plánována pouze ve střednědobém a dlouhodobém horizontu. Po haváriích reaktorů v jaderné elektrárně Fukušima Daiči v Japonsku v březnu 2011 a následném požadavku na vyšší bezpečnostní standardy v Číně se výstavba dalších reaktorů generace II + stala nemožnou (došlo pouze k dokončení již rozestavěných nebo schválených bloků). Proto byl projekt modernizován na variantu ACPR-1000, modernější variantu reaktorů CPR-1000, která již je generace III. V lednu 2013 se však společnost China Guangdong Nuclear Power Company rozhodla pro výstavbu CAP1000. Důvodem tohoto rozhodnutí bylo vyhnout se finančním ztrátám za vyrobené komponenty pro elektrárnu Sien-ning, jejíž výstavba byla odložena. Komponenty v hodnotě 3,8 miliard8 juanů tak byly okamžitě k dispozici. V březnu 2013 Státní plánovací komise schválila realizaci elektrárny v Lu-fengu s reaktory CAP1000, které byly původně plánovány pro Sien-ning. Příprava lokality pro bloky typu CAP1000 tak mohla začít. Mezi 22. dubnem a 1. květnem 2013 byla zpráva o vlivu na životní prostředí volně dostupná veřejnosti. Dne 2. července byla společnost Dongfang Electric Company pověřena dodávkou jaderné komponenty pro první fázi výstavby jaderné elektrárny Lu-feng. Zakázku na mechaniku regulačních tyčí získala společnost State Nuclear Power Engineering Company Shanghai. Kromě společností Dongfang a State Nuclear Power Engineering Company podepsaly smlouvu o udělení zakázky také společnosti State Nuclear Power Technology Company, Shanghai Nuclear Engineering Research & Design Institute a Westinghouse. Náklady na první dva bloky s CAP1000 měly činit přibližně 37,4 miliardy juanů. Dne 30. září 2013 podepsal vlastník elektrárny, společnost China General Nuclear Power Corporation, smlouvu na projektování, pořízení a výstavbu prvních dvou bloků se Shanghai Nuclear Engineering Research and Design Institute. Výstavba Podle harmonogramu z ledna 2013 by výstavba mohla začít již v prosinci 2013, protože komponenty pro oba bloky již byly vyrobeny. Doba výstavby byla odhadnuta na 56 měsíců na blok. Výstavba druhého bloku měla začít osm měsíců po prvním bloku. Vzhledem k technologickým problémům při uvádění AP1000 a CAP1000 do provozu v jiných elektrárnách však byly přípravné práce zastaveny. Výstavba bloku byla opět schválena až o několik let později a obnovena 24. února 2025. Druhý blok by měl následovat v roce 2026. Bloky nebyly nahrazeny novějším modelem Hualong One z důvodu, že na místě již existovaly vybudované konstrukce z roku 2013, proto bylo ekonomičtější pokračovat ve výstavbě CAP1000. Výstavba druhého bloku byla zahájena 23. prosince 2025. Druhá fáze V dlouhodobém horizontu plánovala čínská společnost pro jadernou energii v Kuang-tungu společně s Arevou postavit další čtyři bloky, a to jak typu CPR-1000, tak i typu Areva EPR. Plány však byly do roku 2009 upraveny a druhá fáze výstavby Lufengu byla zredukována na pouhé dva další bloky, které měly spolu s prvními dvěma reaktory stát 50 miliard juanů. Po havárii ve Fukušimě v roce 2011 byl projekt opět změněn a v lednu 2013 byl upraven pro použití reaktorů typu CAP1000 a druhá fáze výstavby byla opět navržena pro čtyři bloky tohoto typu. Výstavba však nebyla zahájena. Později bylo však toto rozhodnutí zrušeno, druhá fáze opět zredukována na dva bloky a typ změněn na model reaktoru Hualong One. Třetí fáze Třetí fáze měla podobný osud, jako fáze druhá. Dostala však přednost před druhou fází a modelem reaktorů se stal Hualong One. Výstavba Výstavba pátého bloku byla zahájena 8. září 2022 a šestého 26. srpna 2023. Informace o reaktorech Odkazy Reference V tomto článku je použit text článku Kernkraftwerk Lufeng na Nucleopedii. Související články Jaderná energetika v Číně