NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Chungking Mansions

Chungking Mansions es un edificio ubicado en Nathan Road, en el barrio de Tsim Sha Tsui, península de Kowloon, Hong Kong. El edificio es conocido como uno de los lugares donde se puede encontrar el alojamiento más barato de Hong Kong. Aunque su destino es supuestamente residencial, está compuesto por una serie de hoteles de bajo costo, tiendas y otros servicios. La inusual atmósfera del recinto ha sido comparada en ocasiones con la extinta Ciudad amurallada de Kowloon.​ El edificio fue terminado en 1961, tiempo en que predominaban residentes chinos. Hoy, tras más de cinco décadas de uso, hay alrededor de 4000 personas viviendo en Chungking Mansions. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Chungking Mansions.
Chungking Mansions

Chungking Mansions est un immeuble situé sur Nathan Road à Tsim Sha Tsui, Kowloon, Hong Kong. Hébergeant près de 4 000 personnes, il abrite également de nombreux hôtels bon marché, restaurants, magasins de vêtements ou bureaux de change. Son atmosphère particulière lui a valu d'être comparé à l'ancienne Citadelle de Kowloon ou d'être décrit comme « le monde dans un immeuble ». Structure Chungking Mansions compte 17 étages et est divisé en 5 blocs appelés A, B, C, D et E. Chaque bloc comporte 2 ascenseurs, l'un desservant les étages pairs et l'autre les étages impairs. Emplacement Chungking Mansions se situe au 36–44 Nathan Road, à proximité des stations de MTR Tsim Sha Tsui et East Tsim Sha Tsui. Diversité Chungking Mansions se distingue par la diversité de ses occupants. Il est estimé que des gens de plus de 120 nationalités différentes passent par Chungking Mansions chaque année. Le bâtiment est un lieu où se retrouvent beaucoup de minorités ethniques de Hong Kong, en particulier d'Asie du Sud (indiens, népalais, pakistanais, bengalis et sri lankais), du Moyen-Orient, d'Afrique (nigériens et soudanais) mais aussi des backpackers d'Amérique, d'Europe et d'Asie. Il est estimé en 2008 que 20% des téléphones mobiles utilisés en Afrique ont transité par Chungking Mansions. Hôtels Chungking Mansions est l'immeuble de Hong Kong comportant le plus de chambres d'hôtel : près de 2 000 au total. Offrant l'hébergement le plus bon marché de Hong Kong, Chungking Mansions est devenu une référence pour les backpackers et les voyageurs à petit budget. Sécurité Chungking Mansions est régulièrement pointé du doigt pour ses risques d'incendie. Un feu éclate en septembre 1966, forçant ses habitants à évacuer l'immeuble. Six boutiques furent détruites et la fumée fit de nombreux dégâts. Le sinistre fut estimé à 3 millions de Dollar de Hong Kong. En février 1988, un touriste danois fut tué lors d'un incendie dans son hôtel au 11e étage. Les labyrinthes de Chungking Mansions servent souvent de cachette aux trafiquants de drogue, escrocs, marchands de contrebande, petits délinquants et immigrants clandestins. Des descentes de police surviennent fréquemment, occasionnant des expulsions. En 2003, 330 caméras sont installées, couvrant 70% de l'espace public de Chungking Mansions. Dans la culture populaire Le film Chungking Express (titré en chinois La jungle de Chungking) a été filmé et se déroule en partie à Chungking Mansions. Un épisode de Voyage au bout de l'enfer évoque un rendez-vous à Chungking Mansions pour organiser la contrebande d'une centaine de kilos d'or au Népal. Notes et références Portail de Hong Kong
Chungking Mansions

Chungking Mansions is een gebouwencomplex in Hongkong en een knooppunt voor de handel in tweedehands goederen richting de derde wereld. Daarnaast is het een ontmoetingsplaats voor een aantal etnische minderheden in de stad, met name uit India, Nepal, Pakistan en Afrika. Het complex werd gebouwd in 1961 en beslaat bijna een compleet huizenblok in het Yau Tsim Mong District in Kowloon. Oorspronkelijk was het alleen voor bewoning bedoeld en werd het bevolkt door Chinese immigranten. Tegenwoordig zijn in het complex kleine kantoren, winkels, goedkope hotels en kleine restaurants te vinden. Chungking Mansions Bestaat uit vijf torens van elk zeventien verdiepingen die via de onderste twee verdiepingen met elkaar verbonden zijn. De torens worden toren A t/m E genoemd. De Amerikaanse antropoloog Gordon Mathews deed onderzoek naar het complex en stelde dat Chungking Mansions het belangrijkste gebouw voor de globalisering van de derde wereld is en dat twintig procent van de mobieltjes die in Sub-Sahara Afrika worden gebruikt hier zijn verhandeld.
Yuk Wong Kung Din

The Yuk Wong Temple aka. Yuk Wong Kung Din (Chinese: 玉皇宮殿) or Yuk Wong Bo Din (玉皇寶殿) is a temple located at No. 26A A Kung Ngam Village Lane, A Kung Ngam, Shau Kei Wan, Hong Kong. The temple is dedicated to the Jade Emperor (玉皇, Yuk Wong in Cantonese). Two side altars are dedicated to Tin Hau (left of the main altar) and Kwun Yam (right). The temple is managed by the Chinese Temples Committee. The interior of the temple can be explored with Google Street View. History In the mid 19th century, people from Huizhou and Chaozhou quarried stones in the hill for the development of the central urban area. They set up a shrine to worship Yuk Wong. At the beginning of the 20th century, the shrine was developed into a small temple and was renovated many times. The latest renovation was in 1992. Festivals The Jade Emperor's Birthday is celebrated at the temple starting from the night of 8th day of first lunar month (during Chinese New Year period). See also Jade Emperor Yuanching Temple, Changhua, Taiwan Fengshan Tiangong Temple, Kaohsiung, Taiwan Jade Emperor Pagoda, Ho Chi Minh City, Vietnam Thni Kong Tnua, Penang, Malaysia Tin Hau temples in Hong Kong References Further reading Hayes, James W. (1970). "Visit to Old Shau Kei Wan - 24th May,1969" (PDF). Journal of the Royal Asiatic Society Hong Kong Branch. 10: 185–186. eISSN 1991-7287. ISSN 0085-5774. External links Webpage about the temples of Shau Kei Wan, including I Yuk Wong Temple, on The Temple Trail website
Shuangyong Street station

Shuangyong Street station (Chinese: 双拥街站; pinyin: Shuāngyōngjiē Zhàn) is the northern terminus station of Line 10 of the Shenzhen Metro. It opened on August 18, 2020. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Shangwu station

Shangwu station (Chinese: 上屋站; pinyin: Shàngwū Zhàn; Jyutping: soeng6 uk1; Cantonese Yale: Seuhngūk Jaahm) is an interchange station between Line 6 and Line 13 of the Shenzhen Metro. The Line 6 station opened on 18 August 2020, and the Line 13 station opened on 28 December 2025. Station layout Gallery Entrances/exits The station has 8 points of entry/exit. Exits B, D, F and H are equipped with elevators. There was also a reserved Exit A, but this was replaced by the transfer passage between the two lines. : Shiyan North Ring Road (N-W), Shangwu Avenue (E-N), Shiyan Management Station, Shiyan Mansion of Shenzhen Social Insurance Fund Administration (escalator only): Shiyan North Ring Road (S-W), Shangwu Avenue (E-S), Shenzhen Shangwu Primary School : Shiyan North Ring Road (S-E), Tianxin Avenue (W-S), Shenzhen Shangwu Primary School : : : : History The station has appeared together with Line 6 in the "Preliminary Plan for the Location of Rail Transit Recent Construction Line Routes" proposed on 9 July 2007, which was called Tianxin station at that time, but the direction in the "Plan" was north-south, while the current station of Line 6 is east-west. On 30 May 2011, the construction plan of the third phase of Shenzhen rail transit (2011-2016) was approved, including this station, and the project was named Shangwu North station. On 23 November 2016, the Shenzhen Municipal Commission of Planning and Land Resources issued the "Shenzhen Rail Phase III and Phase III Adjustment of Relevant Line Station Name Plan", which was approved on 15 May 2017. In the plan, this station was renamed Shangwu station on the grounds that the station was located north of Shangwu Village, but there was no station named or planned as "Shangwu", so there was no need to add the azimuth word "north". On 18 August 2020, this station was opened together with Shenzhen Metro Line 6. On 28 December 2025, the station officially opened along with the new stations of Line 13's Phase 1 North Section (except Xili HSR station). References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Yangtai Mountain East station

Yangtai Mountain East station (Chinese: 阳台山东站; pinyin: Yángtáishān Dōng Zhàn) is a station on Line 6 of the Shenzhen Metro. It opened on 18 August 2020. The origin name of this station in Chinese is (Chinese: 羊台山东站), which changed to (Chinese: 阳台山东站) because the standard name of Yangtai Mountain return to the origin name (Chinese: 阳台山) at 11 June 2020 by Shenzhen Government. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Huanancheng station

Huanancheng station (Chinese: 华南城站; pinyin: Huánánchéng Zhàn; lit. 'South China City station') is a station on Line 10 of the Shenzhen Metro. It opened on August 18, 2020. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Huawei station (Shenzhen Metro)

Huawei station (Chinese: 华为站; pinyin: Huáwéi Zhàn) is a station on Line 10 of the Shenzhen Metro. It opened on 18 August 2020. Huawei station is located right next to Huawei Shenzhen Base. In 2018 it was forbidden by the Shenzhen Bureau of Planning and Natural Resources to name stations after corporate entities, however since the plans for the line were already approved in 2016, the name 'Huawei' was still allowed. Upon opening of the stations, it proved a popular spot for people to take pictures with their phones in front of the station sign. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Wutong Mountain South station

Wutong Mountain South station (Chinese: 梧桐山南站; pinyin: Wútóngshān Nán Zhàn) is a station on Line 8 of the Shenzhen Metro. It opened on 28 October 2020. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Yantian Road station

Yantian Road station (Chinese: 盐田路站; pinyin: Yántián Lù Zhàn) is a station on Line 8 of the Shenzhen Metro. It opened on 28 October 2020. It was the eastern terminus of the line before the Phase 2 extension to Xiaomeisha opened on 27 December 2023. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Gongming Square station

Gongming Square station (Chinese: 公明广场站; pinyin: Gōngmíng Guǎngchǎng Zhàn; Cantonese Yale: Gūngmìhng Gwóngchèuhng Jaahm) is an interchange station between Line 6 and Line 13 of the Shenzhen Metro. It is located in front of Gongming Square, in Gongming Subdistrict in Guangming District. The Line 6 station opened on 18 August 2020. The Line 13 station opened on 28 June 2026. The station is also the main transportation hub in the Gongming area. Station layout The Line 6 section is arranged east-west along Songbai Road, serving as an underground level station with one basement level, sharing the same level as the Line 6 concourse. Line 6 has side platforms, while the second basement level of Line 6 has a connecting passage. Both the two concourses and platforms can be accessed via the connecting passages under the two tracks, whether within the paid or non-paid zones. Line 13 has an island platform on the fourth basement level. Line 6 Line 13 Entrances/exits The station has 7 points of entry/exit. All exits are equipped with elevators except Exit F. : North Side of Songbai Rd (E), Gongming Square, Fufu Garden, Baijiahua Mall, Gongming Middle School : North Side of Songbai Rd (E), Sanhe Department Store, Gongming Comprehensive Market, Rainbow Mall Gongming Branch : South Side of Songbai Rd (W), Heshuikou Fourth Industrial Zone : South Side of Songbai Rd (E), Gongming Bus Station, Guangming Daqianli : : Shenzhen Guangming District No. 2 Middle School : Gongming Plaza, Gongming Middle School, Baijiahua Mall History The station was first proposed for construction in 2011 and began construction in 2015. It opened as part of Line 6 on 18 August 2020. The Line 13 tunnel connection to Shangcun broke through on 12 September 2023. On 28 June 2026, the Line 13 station opened with its Phase II northern extension. References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Songgang Park station

Songgang Park station (Chinese: 松岗公园站; pinyin: Sōnggǎng Gōngyuán Zhàn) is a station on Line 6 of the Shenzhen Metro. It opened on 18 August 2020. Station layout Exits References External links Shenzhen Metro official page (Chinese) Shenzhen Metro official page (English) Street map
Jaderná elektrárna Ta-ja-wan

Jaderná elektrárna Ta-ja-wan (čínsky v českém přepisu Ta-ja-wan che-tien-čan, pchin-jinem Dàyàwān Hédiànzhàn, znaky 大亚湾核电站) je provozní jaderná elektrárna v Číně. Nachází se poblíž Šen-čenu v provincii Kuang-tung, severovýchodně od Hongkongu, který odebírá více než 70 % její výroby. Elektrárna se nachází u zátoky Ta-ja, podle které se jmenuje, v sousedství s jadernou elektrárnou Lin-chao. Stala se druhou jadernou elektrárnou v Číně. Historie a technické informace Počátky Plány na jeho výstavbu byly oznámeny již na počátku 80. let a obyvateli Hongkongu byly přijaty velmi negativně. Petici proti jaderné energii podepsal více než milion obyvatel Hongkongu. To však nezabránilo výstavbě prvního energetického bloku, jež započala v srpnu 1987. Celkem byly na elektrárně Ta-ja-wan v letech 1993 a 1994 spuštěny dva francouzské tlakovodní reaktory M310 o výkonu 984 MW každý, které vyvinula a postavila francouzská národní společnost Framatome za účasti Číny na základě francouzského CP1. V dubnu 2011 vyhrála jaderná elektrárna Ta-ja-wan čtyři ze šesti ocenění v čínské celostátní soutěži, jež se zaobírala bezpečností jaderných elektráren. Po havárii v japonské Fukušimě-1 v listopadu 2011 však provozní organizace CGNPC zvažovala řadu změn v bezpečnostních systémech a předpisech čínských jaderných elektráren Ta-ja-wan a Lin-chao. Konkrétně se plánovala instalace pasivních autokatalytických rekombinátorů, modernizace části filtrů ventilace kontejnmentu, vytvoření mobilních systémů pro nouzové napájení bloků, instalace dalšího pátého dieselového generátoru pro každý blok, posílení infrastruktury sítí vysokého napětí a další úpravy. Incidenty Při výstavbě jaderné elektrárny Ta-ja-wan byl v roce 1987 při návštěvě hodnotící komise zjištěn úbytek 316 ocelových armovacích tyčí z budovy prvního rozestavěného bloku. V důsledku toho bylo nutné provést dodatečné vyztužení ve druhé vrstvě betonu, aby byla dodržena bezpečnost jaderné elektrárny. Dne 23. října 2010, den po odstávce pro výměnu paliva na bloku č. 1, objevili pracovníci stanice vyšší výskyt kyseliny borité. Po důkladné vizuální kontrole dne 26. října byly zjištěny netěsnosti na primárním okruhu. Závady byly opraveny 16. listopadu a incident byl ohodnocen úrovní 1 na stupnici INES. Podle provozní společnosti nedošlo k žádným radiačním následkům na personál a životní prostředí. Informace o reaktorech Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku АЭС Даявань na ruské Wikipedii. Související články Jaderná energetika v Číně Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jaderná elektrárna Ta-ja-wan na Wikimedia Commons
Kernkraftwerk Daya Wan

Das Kernkraftwerk Daya Wan (chinesisch 大亞灣核電站 / 大亚湾核电站, Pinyin Dàyà Wān Hédiànzhàn, Jyutping Daai6aa3 Waan1 Hat6din6zaam6; alter Name Kernkraftwerk Guangdong, englisch auch Daya Bay Nuclear Power Plant) befindet sich im Stadtbezirk Longgang der Stadt Shenzhen in der chinesischen Provinz Guangdong. Es liegt an der Daya-Bucht auf der Dapeng-Halbinsel, etwa 50 km nordöstlich von Hongkong. Projektstruktur Die Anlage gehört der Guangdong Nuclear Power Joint Venture Company, Ltd., einer Kooperation der China General Nuclear Power Group (75 %) und dem Hongkonger Energieversorger CLP (25 %). Die beiden Reaktoren vom Typ M310 wurden von Framatome geliefert, das Gesamtprojekt hatte einen Umfang von ca. 4 Mrd. USD. Für den KKW-Betrieb ist die Daya Bay Nuclear Power Operations & Management Company, Ltd. zuständig, die auch das angrenzende Kernkraftwerk Ling’ao betreibt. Es arbeiten etwa 900 Personen im KKW Daya Wan. Etwa 70 % der produzierten elektrischen Energie wird nach Hongkong geliefert. Seit 2011 wird auf dem Gelände das Daya-Bay-Experiment betrieben, welches das Daya-Wan-Kraftwerk sowie die benachbarten Ling’ao-Blöcke als Neutrinoquelle nutzt. Zwischenfälle Am 23. Mai 2010 trat ein Leck in einem Brennstab des Reaktors 2 auf. Dies wurde durch ein Ansteigen der Radioaktivität im primären Kühlkreislauf des Reaktors bemerkt. Laut Radio Free Asia soll dabei auch eine größere Menge radioaktives Iod in die Umwelt gelangt sein. Der Betreiber des Kraftwerkes teilte jedoch mit, der Anstieg der Radioaktivität sei nur auf das Kühlmittel beschränkt, es sei zu keiner Freisetzung von Radioaktivität gekommen und der Betrieb des Reaktors sei nicht beeinträchtigt. Messstationen in Hongkong hätten auch keine anormalen Radioaktivitätswerte seit dem 23. Mai gemessen. Im Oktober 2010 kam es zu einem weiteren Zwischenfall: Ein Kühlsystem leckte, und Arbeiter wurden ionisierender Strahlung ausgesetzt. Daten der Reaktorblöcke Das Kernkraftwerk Daya Wan hat zwei Blöcke (Quelle: IAEA, Stand: September 2022): Siehe auch Liste der Kernkraftwerke in der Volksrepublik China Weblinks Daya Bay Nuclear Power Station In: clpgroup.com und clp.com.cn (chinesisch, englisch) Info zur Kernkraftwerk Daya Wan In: nuclearenergy.clpgroup.com (englisch) Radiation Monitoring Network der Hong Kong Observatory (HKO) bzw. der Regierung (HKSAR) in Hongkong (chinesisch, englisch) Das chinesische Atomprogramm (englisch; PDF; 88 KiB) Einzelnachweise
Centrale nucléaire de la baie de Daya

La centrale nucléaire de la baie de Daya (GNPS/Guangdong Nuclear Power Station) est une centrale nucléaire chinoise située dans la baie de Daya, à Shenzhen, au nord de Hong Kong, à 1 km au sud-ouest de la centrale nucléaire de Ling Ao. Description La centrale de Daya Bay est équipée de deux réacteurs nucléaires. Daya Bay-1 (Guangdong 1) : puissance 944 MWe, mis en service en 1993 ; Daya Bay-2 (Guangdong 2) : puissance 986 MWe, mis en service en 1994. Ces deux réacteurs ont été construits par les sociétés françaises Framatome et Spie Batignolles (devenue SPIE) associées dans la coentreprise FRA-SPIE avec une importante participation chinoise; la conception et la maitrise d'œuvre étant confiées à EDF. C'est la première centrale commandée à l'étranger par la République Populaire de Chine. En 2003 et 2004 les couvercles de cuve des deux tranches ont été remplacés par des couvercles neufs fabriqués avec de l'Inconel 690 présentant une meilleure garantie contre les risques de fissuration. Les réacteurs appartiennent à 25 % à la compagnie « Hong Kong-listed CLP Holdings », qui achète environ 70 % de la production du site pour les besoins de la ville de Hong Kong. La compagnie China General Nuclear Power Corporation possède les 75 % restants. Références Liens externes Localisation et description de la baie de Daya Localisation de la centrale de la baie de Daya Portail de l'industrie Portail de l’énergie Portail du nucléaire Portail de la Chine
Centrale nucleare Guangdong

La centrale nucleare Guangdong (anche chiamata centrale nucleare di Daya Bay) è una centrale nucleare cinese situata presso la città di Shenzhen, nella provincia del Guangdong e sorge di fianco alla centrale di Ling Ao. La centrale ha due reattori PWR francesi della Framatome da 944 MW ognuno. È la prima centrale nucleare ad essere stata costruita in Cina. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su centrale nucleare Guangdong Collegamenti esterni (EN) IAEA - Nuclear Power Reactors in the World, 2018 (PDF), su www-pub.iaea.org. (EN) IAEA - PRIS database - Nuclear Power Reactor Details - Guangdong 1, su pris.iaea.org. (EN) IAEA - PRIS database - Nuclear Power Reactor Details - Guangdong 2, su pris.iaea.org.
АЭС Даявань

АЭС Даява́нь (кит. упр. 大亚湾核电站, пиньинь Dàyàwān hédiànzhàn) — действующая атомная электростанция на юго-востоке Китая. Станция расположена на побережье Южно-Китайского моря на полуострове Дапэн, входящим в состав города Шэньчжэнь провинции Гуандун, к северо-востоку от Гонконга, который закупает более 70 % энергии для своих нужд. Рядом с АЭС Даявань находится АЭС Линьао. АЭС Даявань является второй по счету атомной электростанцией Китая. Планы по её строительству были озвучены ещё в начале 80-х годов и были крайне негативно встречены жителями находящегося в 50 км Гонконга на тот момент ещё отдельного государства. Более одного миллиона жителей Гонконга подписали петицию против ядерной энергетики. Однако это не помешало в августе 1987 года приступить к строительству первого энергоблока. Всего на АЭС Даявань в 1993 и 1994 годах было запущено два реактора типа PWR M310 мощностью 984 МВт каждый, которые были разработаны и построены французской национальной компанией Framatome при участии Китая на базе французских реакторов CP1. В апреле 2011 года АЭС Даявань выиграла четыре из шести наград китайского общенационального конкурса в сфере безопасности на атомных электростанциях. Тем не менее, после аварии на японской Фукусима-1 в ноябре 2011 года эксплуатирующая организация CGNPC рассмотрела ряд изменений в системах и регламентах безопасности китайских АЭС Даявань и Линьао. В частности было запланировано: установка пассивных автокаталитических рекомбинаторов (ПАР); модернизация части фильтров вентиляции контайнментов; создание мобильных систем для аварийного энергоснабжения станций, а также гибких соединений с целью повысить устойчивость к разрушению в случае стихийных бедствий; установка дополнительного пятого дизель-генератора на каждый энергоблок; «переоценка готовности к супертайфунам», включая, среди прочего, укрепление инфраструктуры высоковольтных сетей и т.д. На площадке АЭС проводится реакторный нейтринный эксперимент Daya Bay, использующий ядерные реакторы АЭС как мощный источник антинейтрино. Инциденты Ещё в период строительства атомной электростанции Даявань, в 1987 году при проведении оценочной комиссии была обнаружена пропажа 316 стальных арматурных стержней из строящегося здания первого энергоблока. В результате дополнительное армирование пришлось проводить во втором слое бетона для соответствия безопасности работы АЭС. 23 октября 2010 года на следующий день после останова на очередную перегрузку на блоке № 1 персонал станции обнаружил «небольшие» отложения кристаллов борной кислоты. После тщательной визуальной инспекции 26 октября были найдены места течей из трубопровода первого контура. Дефекты были устранены 16 ноября, а инциденту присвоен уровень «1» по шкале INES. По сообщению эксплуатирующей компании радиационных последствий для персонала и окружающей среды не было. Информация об энергоблоках Примечания Ссылки Дайябейская (Гуангдонская) АЭС (Daya Bay NPP (Guangdong NPP) на сайте Российского атомного сообщества Гуандунская (Дайябейская) АЭС на сайте seogan.ru
Dapeng International Plaza

Dapeng International Plaza (chinesisch 大鵬國際廣場 / 大鹏国际广场, Pinyin Dàpéng Guójì Guǎngchǎng) ist ein 269,4 Meter hoher Wolkenkratzer, der in Guangzhou, China steht. Das Gebäude wurde nach vielen Problemen endgültig im Frühjahr 2006 fertiggestellt. Der Bau wurde mehrere Male angehalten, darunter auch in einem Zeitraum von einem Jahr zwischen 2004 und 2005. Der Turm ist 213 Meter bis zum obersten Stockwerk hoch, wenn allerdings bis zur Spitze gemessen wird, ist er 269,4 Meter hoch, was ihn zum 58-höchsten Gebäude auf der Welt macht, wenn bis zum höchsten architektonischen Punkt gemessen wird. Das Gebäude hat 56 Stockwerke über dem Boden, die Büroräume enthalten und vier Untergrundstockwerke, die als Parkplatz genutzt werden. Das gesamte Gebäude wurde vom Guangzhou Design Institute entworfen. Es deckt eine Fläche von 131.792 m² ab. Weblinks SkyscraperPage.com Emporis.com – Building ID 149540