NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Province of Girona

The Province of Girona (Catalan: província de Girona [pɾuˈvinsiə ðə ʒiˈɾonə]; Spanish: provincia de Gerona [pɾoˈβinθja ðe xeˈɾona]) is a province in the northeastern part of the autonomous community of Catalonia, Spain. It is bordered on the northwest by the province of Lleida, on the southwest by the province of Barcelona, on the north by France (Pyrénées-Orientales), and on the east by the Mediterranean Sea. The population of the province in 2016 was 739,607. Its capital and largest city is Girona, with an urban area (including the neighbouring municipalities of Salt, Sarrià de Ter and Vilablareix) representing, with a total population of 144,709, 19.2% of the population. The Girona area acts as an industrial, commercial and service hub for a significant part of the province. Municipalities of Girona The province has 222 municipalities, including Girona city (population 96,722), Figueres (pop. 44,765), Lloret de Mar (pop. 40,282), Blanes (pop. 39,834), Olot (33,725), Salt (pop. 30,389), Palafrugell (pop. 22,816) and Sant Feliu de Guíxols (pop. 21,814), as well as some significant and historical towns such as Banyoles, Besalú, Cadaqués, Camprodon, Palamós, Puigcerdà or Ripoll. The municipality of Llívia, which is an exclave separated from the rest of Spain and surrounded by France, is also officially part of this province. Comarques of Girona Since the division by provinces in Spain and the division by comarques in Catalonia do not completely match, the term comarques of the province of Girona is not accurate. However, a list of the comarques that are included—totally or partially—in the province of Girona can be made: Fully included: l'Alt Empordà el Baix Empordà la Garrotxa el Gironès el Pla de l'Estany el Ripollès Partially included: la Selva (all municipalities except Fogars de la Selva) la Cerdanya (only its eastern half) Osona (this comarca is generally not listed as part of Girona, since only three of its municipalities are part of this province: Espinelves, Vidrà and Viladrau) Composition of the Provincial Deputation Population Transport The province is served by Girona–Costa Brava Airport which provides direct routes to some destinations in Europe and Morocco. However, Josep Tarradellas Barcelona–El Prat Airport is also frequently used by air travellers from the province which provides more domestic and international destinations. The airport is located 115 km (71 mi) south west of Girona. See also List of municipalities in Girona Notes and references External links News and information of the province of Girona (Archived) Xanascat the National Network of Youth Hostels of Catalonia Rural tourism in Girona (Archived) Tourism guide of Girona province, Hotels, Restaurants, Guides, Campings & more of Girona (Archived) An eccentric guide to Girona province (Archived)
Province de Gérone

La province de Gérone (en catalan : Província de Girona, qui est le nom officiel ; en espagnol : Provincia de Gerona) est l'une des quatre provinces de la communauté autonome de Catalogne, dans le nord-est de l'Espagne. Sa capitale est la ville de Gérone. Géographie Situation La province est située dans la partie nord-est de la communauté autonome de Catalogne et couvre une superficie de 5 910 km2. La province est frontalière au nord de la France (département des Pyrénées-Orientales, dans la région d'Occitanie). Elle est baignée à l'est par la mer Méditerranée, bordée au sud et à l'ouest par la province de Barcelone et au nord-ouest par la province de Lérida. Une partie de son territoire — la commune de Llívia — est une enclave espagnole dans le département français des Pyrénées-Orientales. Climat Le climat est clairement continental à l'exception de la zone côtière. La ville de Gérone est à l'intérieur de la zone tempérée. Les températures moyennes mensuelles varient de 13 à 17 °C. La province est plus froide en comparaison, au nord et à l'ouest, alors que les zones les plus chaudes sont sur la côte, (influencée par l'eau tiède de la Méditerranée). La température en montagne est toujours extrêmement plus basse qu'en plaine. En hiver, il arrive qu'il gèle partout, sauf sur la côte. Les pluies sont plus fréquentes à l'ouest, mais sur la côte méditerranéenne elles peuvent être intenses pendant un nombre inférieur de jours. Dans les plus hautes vallées et montagnes pyrénéennes, frontalières avec la France, la neige s'y maintient souvent de la fin de l'automne jusqu'au printemps. Le vent de tramontane souffle avec violence lors des saisons de transition et de l'hiver, surtout dans la plaine et la côte du Haut-Ampurdan, avec des caractéristiques similaires à celles des régions voisines françaises balayées par ce même vent. Population La province comptait 756 810 habitants en 2012. En 2023, un recensement de l'Institut national de la statistique évalue la population à 808 672 habitants, en forte augmentation démographique. Subdivisions Comarques La province de Gérone est subdivisée en 8 comarques : Ripollès Garrotxa Alt Empordà Baix Empordà Pla de l'Estany Gironès Selva et une partie de la Baixa Cerdanya Communes La province de Gérone compte 221 communes (muninipios en espagnol, municipis en catalan). Références Portail des Pyrénées Portail de la Catalogne
Girona (pokrajina)

Girona (katalonski i službeno Girona, špa. Gerona) je španjolska provincija smještena na sjeveroistočnom kutu Španjolske, u autonomnoj zajednici Kataloniji. Prostire se na 5.910 km². Pokrajina ima 756.156 stanovnika (1. siječnja 2014.). Sjedište pokrajine je Girona. Službeni jezici su katalonski i španjolski. Izvori
Girona (tartomány)

Girona tartomány (spanyolul provincia) Spanyolországban, Katalóniában található. Székhelye Girona. Lakosainak száma 822 952 fő (2024). Girona Lleida, Barcelona és Pyrénées-Orientales tartományokkal határos. A tartományhoz 221 település tartozik, köztük Llívia is, ami egy exklávé Franciaországban. A következő járások teljes egészében a tartományban helyezkednek el: Alt Empordà, Baix Empordà, Garrotxa, Gironès, Pla de l’Estany és Ripollès. A többi járás csak részben fekszik a tartomány területén:, Selva (Minden település, kivéve Fogars de la Selva), Cerdanya (csak a keleti rész) és Osona (csak három település, Espinelves, Vidrà és Viladrau). Népesség Jegyzetek További információk
Provincia di Gerona

La provincia di Gerona (in catalano: Província de Girona, unica denominazione ufficiale; in castigliano: Provincia de Gerona) è una delle quattro province della comunità autonoma della Catalogna, nella Spagna orientale. Confina con le province di Barcellona a sud e di Lleida a ovest, con la Francia (dipartimento dei Pirenei Orientali in Occitania) a nord e il mar Mediterraneo a est. La superficie è di 5.910 km², la popolazione è di 747.157 abitanti. Il capoluogo è Gerona, altri centri importanti sono Figueres, Blanes e Lloret de Mar. Comarche La provincia di Gerona è suddivisa in 8 comarche, che a loro volta sono suddivise in comuni. Comuni Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sulla provincia di Gerona Wikivoyage contiene informazioni turistiche sulla provincia di Gerona Collegamenti esterni (EN) Vicente Rodriguez, Girona, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (CA) Provincia di Gerona, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Girona (provincie)

Girona (Spaans: Gerona) is een provincie van Spanje en maakt deel uit van de autonome regio Catalonië. De provincie heeft een oppervlakte van 5910 km². De provincie telde 784.941 inwoners in 2021 verdeeld over 221 gemeenten. Hoofdstad en tevens de grootste stad van Girona is Girona. Andere steden zijn bijvoorbeeld Figueres en de kustplaats Roses. Bestuurlijke indeling De provincie Girona bestaat uit 8 comarca's (landstreken, gewesten) die op hun beurt uit gemeenten bestaan. De comarca's van Girona zijn: Alt Empordà Baix Empordà Baixa Cerdanya Garrotxa Gironès Pla de l'Estany Ripollès Selva Zie voor de gemeenten in Girona de lijst van gemeenten in provincie Girona. Demografische ontwikkeling Bron: INE Opm: Bevolkingscijfers in duizendtallen
Girona (prowincja)

Girona (hiszp. Gerona, kat. Girona) – prowincja Hiszpanii współtworząca wspólnotę autonomiczną Katalonii. Stolicą jest miasto o tej samej nazwie. W obecnych granicach uformowana została w roku 1833. Sąsiaduje z prowincjami: Lleida i Barcelona, jak również z Księstwem Andory oraz francuskim departamentem Pireneje Wschodnie. Prowincja liczy 750 000 mieszkańców. Znana jest z szeregu znanych i popularnych nadmorskich kurortów na Costa Brava, np. Lloret de Mar, Arenys de Mar, Tossa de Mar, Blanes i innych. Comarki W granicach prowincji Girona znajdują się comarki: Alt Empordà Baixa Cerdanya (częściowo) Baix Empordà Garrotxa Gironès Pla de l’Estany Ripollès (niemal w całości) Selva (z wyjątkiem jednej gminy) oraz pojedyncze gminy comarki Osona.
Girona (província)

Girona ou Gerunda,(oficialmente e em catalão Girona [ʒiˡɾonə]; em castelhano Gerona [xeˡɾona]; occitano Girona [dʒiˡɾonɔ]) é uma província da Espanha, no extremo nordeste da comunidade autónoma de Catalunha. A sua capital é Girona. Do total da população desta província, pouco mais de um oitavo vive na capital. Parte do território de Girona, o município de Llivia, é um exclave separado da Espanha e rodeado pela França. Comarcas Esta província encontra-se subdividida nas seguintes comarcas: Ripollès Garrotxa Alt Empordà e Baix Empordà Pla de l'Estany Gironès La Selva Baixa Cerdanha Ver também Relação de municípios da Girona Referências Ligações externas Idescat. (Catalan Statistics Institute)
Provincia Girona

Girona (în spaniolă, Gerona) este o provincie din partea de Est a Spaniei , în partea nordică a comunității autonome Catalonia. Are graniță cu provinciile Barcelona și Lleida, cu Franța și cu Marea Mediterană. Capitala ei este Girona, oraș în care trăiește doar o optime din cei 598.112 locuitori ai provinciei. Localități selectate Girona Figueres Palafrugell Begur Forallac Ogassa Santa Cristina d'Aro Castell-Platja d'Aro Camprodon Ripoll Regencós Mont-ras Celrà Sils Torrent Pals Vezi și Listă de comune din Provincia Girona
Жирона (провинция)

Жиро́на (кат. Girona, исп. Gerona — Херона) — провинция на северо-востоке Испании, в составе автономного сообщества Каталония. Административный центр — город Жирона. История В 1810 г. генеральным губернатором Каталонии маршалом Ожеро в Каталонии было создано 4 префектуры, ставшие прообразом сегодняшних провинций. В 1812 г. Наполеон I включил Каталонию в состав Французской империи — префектуру, в которой находилась Жирона, была преобразована в департамент Те. Провинция Жирона, как и другие провинции Каталонии, была образована в 1822 г. Восточная часть департамента Башя-Сарданья была присоединена к провинции в 1833 году. Официальное название провинции было Херона до 1992 года, когда оно было изменено на Жирону, в то же время, когда провинция Лерида была изменена на Льейду. Эти изменения произошли после официального изменения названия соответствующих провинциальных столиц, которое проводилось в предыдущем десятилетии. Муниципалитеты В провинции 222 муниципалитета. Самые крупные из них: География Площадь провинции — 5 910 км² (40-е место среди провинций страны). Она граничит с провинциями Барселона на юге, Лерида на западе и с Францией на севере, а также со Средиземным морем, имея эксклав, окруженный Францией. Основной рекой Жироны является Тер, самая длинная в провинции. С 48 000 деревьев на квадратный километр Жирона, является провинцией с самой высокой плотностью лесов в Испании. Достопримечательности Рекесенс — средневековый замковый комплекс. Демография Население — 769 274 (данные 2021 г.). Примечания Ссылки Совет провинции
Покрајина Ђирона

Покрајина Жирона (кат. Província de Girona) или на шпанском, Покрајина Херона (шп. Provincia de Gerona) је шпанска покрајина која се налази на крајњем северистоку земље и део је аутономне заједнице Каталоније. Главни град је истоимена Ђирона. Дата покрајина се простире на 5.910 km² и има око 756.810 становника по подацима из 2011. г. Положај Покрајина Жирона се граничи са: север — држава Француска, исток — Средоземно море, југ — Покрајина Барселона, запад — Покрајина Љеида, северозапад — држава Андора. Део покрајине, општина Љивија је шпанска ексклава на подручју Француске, одвојена од Шпаније. Природни услови Дата покрајина се налази у североисточном делу Каталоније. Нижу половину покрајине на истоку чини приморска равница Емпорда, коју ствара више мањих река у доњем делу тока. На западу се издижу источни Пиринеји. Приобаље покрајине је чувана ривијера Коста Брава. Становништво По последњим проценама из 2011. године у покрајини Жирона живи око 755 хиљада становника. Густина насељености је преко 126 ст/km². Преко 80% становништва живи у источној, низијско-приобалној целини. Поред претежног каталонског становништва у округу живи и доста досељеника из свих делова света. Као и у другим покрајинама аутономне заједнице Каталоније, и у покрајини Жирона се говоре каталонски и шпански (кастиљански) језик. Окрузи Покрајина је састављена од 8 округа. То су: Алт Емпурда Баиш Емпурда Баиша Сердања (источни део) Гароча Жиронес Пла дел Естањ Рипољес Селва (осим општине Фогарс де ла Селва) Славни људи Салвадор Дали Већи градови Жирона (89.890 ст.) Фигерас (39.641 ст.) Бланес (37.819 ст.) Љорет де Мар (32.728 ст.) Олот (31.932 ст.) Салт (28.017 ст.) Росас (17.173 ст.) Рипољ (10.832 ст.) Спољашње везе Туристички портал — Коста Брава
Girona (provins)

Girona (katalanska: Girona; spanska: Gerona), är en provins i nordöstra Spanien i den autonoma regionen Katalonien. Provinshuvudstad är staden Girona med samma namn som provinsen. Provinsen Girona, ligger i nordöstra delen av den autonoma regionen Katalonien. Den gränsar till provinserna Barcelona, Lleida, Frankrike och till Medelhavet. I provinsen bor 793 478 invånare (2021), varav i Girona 94 484. Andra kommuner är Figueres (39 641), Blanes (37 819), Lloret de Mar (32 728), Olot (31 932), Salt (28 017), Palafrugell (21 307), Sant Feliu de Guíxols (20 867) och Roses (19 896) samt några betydande och historiska städer som Banyoles, Palamós, Cadaqués, Ripoll, Camprodon och Puigcerdà. Provinsen har 221 kommuner. Kommunen Llívia som tillhör provinsen är en exklav och är skild från resten av Spanien och omges av Frankrike. Referenser
Жирона (провінція)

Провінція Жирона є однією з 4 провінцій Автономної області Каталонія та однією з 8 провінцій каталанських країн. Столицею провінції є місто Жирона. Райони До Провінції Жирона входять такі райони (кумарки) : Алт-Ампурда Баш-Ампурда Башя-Сарданья (східна частина) Ґарроча Жирунес Пла-да-л'Астань Ріпульєс Селба (окрім муніципалітету Фугас-да-ла-Селба) До Провінції Льєйда також входить муніципалітети Біладрау, Аспінелбас та Бідра району (кумарки) Узона. Історія У 1810 р. генеральним губернатором Каталонії маршалом Ожеро у Каталонії було створено 4 префектури, які стали прообразом сьогоднішніх провінцій. У 1812 р. Наполеон І включив Каталонію у Французьку імперію — префектуру, у якій знаходилася Жирона, було перетворено на департамент Те (кат. Departament del Ter, фр. Département du Ter). Провінція Жирона, як і інші провінції Каталонії, була утворена у 1822 р. Східна частина департаменту Башя-Сарданья була долучена до провінції у 1833 р. У Каталонії поділ на провінції існує до сьогодні, окрім періодів від 1913 до 1925 р.р. та 1936 до 1939 р.р. Демографія Найбільшими муніципалітетами Провінції Жирона у 2007 р. були: Жирона 92.186 осіб Фігерас 41.115 осіб Бланас 38.368 осіб Люрет-да-Мар 34.997 осіб Улот 32.337 осіб
Plaça de Jean Genet, Barcelona

Plaça de Jean Genet is a small, triangle-shaped square in Barcelona (the capital of Catalonia in Spain). It's located in the southern side of El Raval, by the port and Avinguda de les Drassanes and the Catalan Gothic buildings of the Royal Shipyard, in the district of Ciutat Vella. Its main feature is the functionalist high-rise which hosts the local Official School of Languages. It is named after French author Jean Genet who resided in the city for a time and whose novel The Thief's Journal takes place in the poverty-stricken alleys of Raval. Essayist Lluís Permanyer proposed the name in 1997. Transport Barcelona Metro station Drassanes is not far away. It's served by line L3. References
Can Botey (Premià de Dalt)

Can Botey (també escrit Botei) o Can Casadellà és una masia de Premià de Dalt (Maresme), catalogada com a bé cultural d'interès local. Descripció Edifici de planta baixa i dos pisos, amb dues ales laterals d'un cert regust i ordre compositiu neoclàssic, però que finalment caldria qualificar-lo d'historicisme eclèctic, propi de finals de segle. A part de l'edifici principal, rodejat de jardins, hom pot contemplar altres edificacions auxiliars, magatzems, serveis, casa per als ocells, mirador/banc, etc. És interessant el treball de pedra, l'ús del ferro, la fusta, i el totxo a sardinell. Referències
Casa del Moro

La Casa del Moro o Caseta dels Reis és una barraca de Premià de Dalt, (el Maresme), protegida com a Bé Cultural d'Interès Local. Es troba al Parc de la Serralada Litoral, es tracta d'una barraca de vinya que imita un morabit o tomba d'un santó musulmà venerable. Història i entorn Sembla que un resident d'Alella (propietari dels terrenys on hi ha ara aquest edifici) va fer el servei militar a Àfrica a finals del segle xix i, en tornar-ne, va voler guardar el record de l'estada construint aquesta caseta per a emprar-la com a barraca de pagès. Al seu entorn hi ha unes boles granítiques de mides considerables i molt fotogèniques. En destaca un grup, mirant cap a l'est i a uns 100 metres, en el qual surten dos grans pins d'entre les escletxes. Descripció Era un antic pavelló de caça on disposaven d'una cuineta per poder cuinar les peces de la cacera, una pica i, fins i tot, un petit lavabo. Malgrat que la construcció està molt malmesa pel vandalisme, encara s'hi pot veure algun d'aquests elements. La tradició oral ha identificat aquesta caseta amb el lloc on els Reis d'Orient passaven la nit del 5 de gener. Per aquesta raó, antigament, la quitxalla hi pujava la Nit de Reis cantant i fent xerinola amb tambors, xiulets i llaunes. Accés Es troba a la petita esplanada del Turó d'en Pons de Premià de Dalt, a la banda est del poble. Coordenades: x=445069 y=4595352 z=187. Referències Enllaços externs Maresmejant per Setmana Santa (català) Caseta dels Reis - Museu de Premià de Dalt Arxivat 2015-11-17 a Wayback Machine. (català)
Pou de glaç de Canyamars

Pou de glaç de Canyamars és un monument del municipi de Dosrius (Maresme) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català. Descripció Construcció popular dels segles xvii-xviii formada per un pou circular de pedra i maó (5 m diàmetre X 7 m d'alçada, aprox.). Una part d'aquest pou queda sota terra (entre dos i tres metres) i l'altra sobresurt aprox. 4 m, fins a un sostre en forma de volta (també de pedra i maó). Els murs exteriors estan reforçats amb contraforts i hi ha tres obertures (finestres o portes) de volta de canó. A la part sud hi ha dues voltes de maó, que se suposa eren els ponts que sustentaven la rampa que comunicava el pou amb una bassa situada més amunt. Des d'aquesta bassa, quan l'aigua es gelava, s'enviaven trossos de gel fins al pou. Dins d'aquest es feien capes de gel i de palla per tal de conservar-lo fins a l'estiu, l'època de l'any que es comercialitzava. L'Ajuntament de Dosrius va comprar el Pou de Glaç l'any 2007 als seus anteriors propietaris privats. La construcció estava enterrada fins a la meitat, però durant les obres de condicionament es va retirar la terra que havia el voltant i la part nord ha quedat completament a la vista. Referències Enllaços externs Pou de glaç de Canyamars Arxivat 2016-09-09 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament
Pou de glaç, Canyamars

The Pou de Glaç (Ice well) is situated on the outskirts of Canyamars within the municipality of Dosrius, Catalonia, Spain. It was used to store ice transported from the Pyrenees during the winter. This was then made available to the local inhabitants during the summer. The Pou de Glaç was recently bought by the Ayuntamiento de Dosrius. References
Miniestadi

El Miniestadi fou el segon camp del Futbol Club Barcelona. Estava situat a l'avinguda d'Aristides Maillol de Barcelona, en un complex esportiu on també es troben el Camp Nou, el Palau Blaugrana, el Palau de Gel, el Museu del Futbol Club Barcelona, la botiga oficial i les oficines del club. Història i descripció Projectat pels arquitectes Josep Casals i Ramon Domènech, fou inaugurat 23 de setembre de 1982 i tenia una capacitat per a 15.276 espectadors, tots asseguts. El 27 d'agost de 2019 fou inaugurat l'estadi Johan Cruyff a la Ciutat Esportiva Joan Gamper de Sant Joan Despí, i l'octubre del mateix any, el Minestadi va començar a ser enderrocat per a permetre la construcció del nou Palau Blaugrana. El Miniestadi va servir de model per a dos altres estadis construïts la dècada del 1980: el Nou Castalia, del CE Castelló (inaugurat el 1987), i l'estadi Cartagonova, del Cartagonova CF (1988). Esdeveniments Partit entre el Barça Athletic contra el primer equip del Reial Madrid en la Copa del Rei de futbol, resultat final 0-0. (1983-1984). La selecció andorrana va disputar partits com a local al Mini Estadi. Els Barcelona Dragons van jugar els partits de l'any 2002. Les finals de la Lliga de Campions de París 2006 i Roma 2009 es van poder veure al Mini Estadi en pantalla gegant. Galeria Referències
Mini Estadi

Mini Estadi (dansk: Mini Stadion) er et fodboldstadion beliggende i Barcelona, Catalonien, Spanien. Stadionet har en kapacitet på 15.276 siddepladser og er beliggende tværs over for Camp Nou, hjemmebane for FC Barcelona's førstehold. Mini Estadi blev indviet den 23. september 1982 og har været hjemsted for FC Barcelona C indtil juli 2007, hvor holdet blev opløst. Det har også været hjemsted for "Barcelona Dragons", et amerikansk-europæisk fodboldhold, indtil de blev opløst i 2003. Stadionet har endvidere været hjemsted for klubbens reservehold FC Barcelona B samt ungdomsholdet "Juvenil A". Mini Estadi er i dag afsløst af det nybyggede Estadi Johan Cruyff, der blev indviet den 27. august 2019. Efter indvielsen af Estadi Johan Cruyff er det besluttet at nedrive Mini Estadi. Stadionet har desuden lejlighedsvis fungeret som hjemmebane for Andorra. Queen optrådte også på stadion under deres "Magic Tour" d. 1. august 1986. David Bowie optrådte her to aftener i træk i forbindelse med hans "Glass Spider Tour" d. 7-8 Juli 1987. Referencer
Mini Estadi

Das Mini Estadi (katalanisch „Mini-Stadion“) war ein Fußballstadion in der spanischen Stadt Barcelona, Katalonien. Das 15.276 Zuschauer fassende Stadion lag etwa 200 Meter vom Camp Nou entfernt. Es war bis zum Abriss im Jahr 2019 die Heimstätte des FC Barcelona B, der zweiten Mannschaft des FC Barcelona, und der A-Jugend des FC Barcelona und wurde gelegentlich auch von der Frauenfußballmannschaft von Barça genutzt. Das Stadion war außerdem Austragungsort für Länderspiele der andorranischen Fußballnationalmannschaft. Bis 2003 diente es außerdem den Barcelona Dragons, der ehemaligen American-Football-Abteilung des Vereins, als Heimstätte. Weblinks Miniestadi (Memento vom 20. Juli 2017 im Internet Archive) (englisch) Barcelona – Mini Estadi (Memento vom 2. Juli 2017 im Internet Archive) (englisch) Bildergalerie (Memento vom 5. Juli 2016 im Internet Archive) europlan-online.de: Mini Estadi – Barcelona