NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Coöperatieve wijnkelder van Gandesa

De Coöperatieve wijnkelder van Gandesa is een modernistisch gebouw in Gandesa in de Spaanse provincie Tarragona, ontworpen door de architect Cèsar Martinell i Brunet. De bouw werd in 1920 afgerond en de kelder wordt beschouwd als een Nationaal cultureel goed. De wijnkelder werd in 2007 gekozen tot een van de Zeven Wonderen van Catalonië. Geschiedenis Het gebouw werd op aanvraag van Josep Maria Serres, de oprichter en eerste voorzitter van de "Landbouwcoöperatie van Gandesa", ontworpen door de architect Cèsar Martinell i Brunet, leerling van Antoni Gaudí en Puig i Cadafalch. De bouw van de wijnkelder werd beëindigd in januari 1920 en de oliemolen in november 1920. Het project bevatte eveneens artistiek keramiek van Xavier Nogués, dat echter tijdens de Spaanse Burgeroorlog werd verwoest. Naast de architecturale waarde heeft het gebouw ook alle benodigdheden om wijn te maken. Aan de achterkant van het gebouw wilde Martinell een taveerne bouwen, maar deze werd pas gerealiseerd aan het eind van de jaren 80 door de architect Manuel Ribas i Piera volgens de originele ontwerpen uit 1919. Architectuur Het centrale gedeelte van de Coöperatieve wijnkelder is samengesteld uit twee schepen met paraboolvormige bogen en Catalaanse koepels van baksteen en drie lagen tegels. Bij de toegangspoort vindt men haaks op elkaar staande bogen. Het centrale gedeelte is niet overal even hoog, wat zorgt voor meer lichtinval. De structuur van het dak bestaat uit lichte maar stevige Catalaanse koepels gemaakt van klein keramisch materiaal dat met elkaar verweven is. Achter het centrale gedeelte van de Coöperatieve wijnkelder bevindt zich een hoger en smaller dak waar men de druiven naar binnen brengt. De Coöperatie De Coöperatieve wijnkelder van Gandesa werd in 1919 opgericht door 48 leden uit Gandesa. In 2008 telde de coöperatie 458 leden die voornamelijk wijn, amandelen en olijven verbouwen. De wijngaarden zijn uitgebreid met 1000 hectare en de productie is vier miljoen kilo druiven, waarvan ongeveer evenveel witte als rode, die overeenkomen met grenache blanc, grenache noir, grenache gris, carignan, macabeu, tempranillo, cabernet sauvignon, syrah, etc. die vallen onder de Denominació d'Origen Terra Alta. Referenties
Estació de Martorell Central

Martorell Central és un intercanviador ferroviari situat a la població de Martorell, a la comarca del Baix Llobregat. L'estació de Rodalies, anteriorment anomenada Martorell, és propietat d'Adif i es troba a la línia Barcelona-Martorell-Vilafranca-Tarragona per on circulen trens de la línia R4 i R8 de Rodalies de Catalunya operat per Renfe Operadora. L'estació de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) forma part de la línia Llobregat-Anoia per on passen trens de les línies S4, S8, R5, R50, R6 i R60. És l'estació central de Martorell, encara que no és l'única, ja que n'hi ha dues més de FGC, Martorell-Enllaç i Martorell Vila | Castellbisbal. L'any 2016, l'estació de Rodalies va registrar l'entrada de 1.456.000 passatgers. L'estació de Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya va registrar-ne 413.714. Història L'estació d'Adif de la línia de Vilafranca va entrar en servei l'any 1859 quan es va obrir un petit tram entre l'estació provisional de Martorell a l'altra banda del riu Llobregat i l'actual. El primer tren va arribar a Martorell l'any 1856 quan es va obrir la línia entre Molins de Rei i l'estació provisional. L'actual estació de FGC es va inaugurar el 21 de maig de 2007, però antigament ja havia existit una estació on està l'actual, però posteriorment es va variar el traçat per Martorell i va desaparèixer, però amb la construcció de la línia d'alta velocitat entre Barcelona i Madrid es va tornar a variar el traçat i es va construir l'estació actual. El 9 de maig de 2022 l'estació d'Adif va també anomenar-se Martorell Central, harmonitzant el nom amb l'estació de FGC. El 20 de juny de 2024 es va ampliar l'aparcament de l'estació de FGC amb un edifici de 4 plantes, sobre part de l'aparcament a l'aire lliure. Serveis ferroviaris Galeria d'imatges Referències Vegeu també Estació de Martorell-Enllaç Llista d'estacions d'Adif a Catalunya Xarxa ferroviària de Catalunya Espai de la via mètrica
Gare de Martorell-Central

La gare de Martorell-Central est une gare ferroviaire espagnole de la ligne de Sant Vicenç de Calders à L'Hospitalet de Llobregat (240), située sur le territoire de la commune de Martorell, dans la comarque du Baix Llobregat, dans la province de Barcelone, en Catalogne. Elle est mise en service en 1859 par les Caminos de Hierro del Centro. C'est une gare d'Administrador de infraestructuras ferroviarias (ADIF), desservie par des trains des lignes R4 et R8 de Rodalies de Catalunya. Situation ferroviaire Établie à 59 mètres d'altitude, la gare de Martorell-Central est située au point kilométrique (PK) 073,191 de la ligne de Sant Vicenç de Calders à L'Hospitalet de Llobregat. Histoire La gare est entrée en service en 1859 lors de l'ouverture d'un petit tronçon entre la gare actuelle et la gare provisoire de Martorell sur l'autre rive du fleuve Llobregat. Le premier train a desservi Martorell en 1856 lors de l'ouverture de la ligne entre Molins de Rei et la gare provisoire. Fréquentation En 2016, la fréquentation annuelle de la gare s'élevait à 2 847 000 voyageurs. Service des voyageurs Accueil La gare dispose d'un bâtiment voyageurs avec guichets, ainsi que d'automates pour l'achat de titres de transport ; d'une salle d'attente. Une cafétéria y est également installé. Un parking est aménagé à l’extérieur. Elle comprend deux voies principales (voies 1 et 2), une voie secondaire (voie 3) et cinq voies en impasse (voies 4, 6, 8, 5 et 7), en plus d’autres voies en impasse auxiliaires, utilisées de manière plus occasionnelle. Il y a trois quais au total : deux latéraux le long des voies principales 1 et 2 (partiellement couverts par des marquises métalliques), et un autre entre les voies 6 et 8. Ainsi, les voies desservies par des quais sont les 1-3, 2-4 et 6-8. La liaison entre les quais des voies principales se fait par un passage souterrain avec escaliers fixes et ascenseur. Desserte La gare est desservie par des trains des lignes R4 et R8 de Rodalies de Catalunya. Intermodalité La gare se situe en face de la gare de Martorell-Central de FGC qui est desservie par les lignes S4, S8, R5, R50, R6 et R60 des FGC. Galerie de photographies Notes et références Notes Références Voir aussi Articles connexes Liste des gares en Espagne Réseau ferroviaire de Catalogne Liens externes (ca) Plan des voies de la gare de Martorell La gare de Martorell-Central, sur le site officiel de la Renfe. La gare de Martorell-Central, sur le site officiel de Adif. Portail du chemin de fer Portail de la Catalogne
Stazione di Martorell Centrale

Martorell Centrale (in catalano Martorell Central) è una stazione delle linee S4, S8, R5 ed R6 della Linea Llobregat-Anoia gestite da FGC, e delle linee R4 e R8 gestite da Rodalies de Catalunya, situata nel comune di Martorell, nella provincia di Barcellona, in Catalogna. Martorell Centrale è un nodo di scambio ferroviario. La stazione di Rodalies, anteriormente chiamata solo Martorell, appartiene ad Adif e si trova sulla linea Barcellona-Martorell-Vilafranca-Tarragona gestita da Renfe Operadora. La stazione di Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) è situata parallelamente a quella di Rodalies. Storia La stazione di Adif della linea di Vilafranca entrò in servizio nel 1859 quando fu inaugurato un piccolo tratto tra la stazione provvisoria di Martorell dall'altra parte del fiume Llobregat e quell'attuale. Il primo treno arrivò a Martorell nel 1856 quando fu inaugurata la linea tra Molins de Rei e la stazione provvisoria di Martorell. L'attuale stazione di FGC fu inaugurata il 21 maggio 2007: era già esistita una stazione dove si trova ora l'attuale, ma scomparve quando venne modificato il tracciato della linea attraverso Martorell. Tuttavia, con la costruzione della ferrovia ad alta velocità tra Barcellona e Madrid, nel 2007 il tracciato fu nuovamente spostato il tracciato e fu costruita l'attuale stazione. Il 9 maggio 2022 la stazione di Adif fu rinominata in Martorell Centrale, lo stesso nome della stazione di FGC. Il 20 giugno 2024 fu ampliato il parcheggio della stazione di FGC con la costruzione di un edificio di 4 piani. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Stazione di Martorell Collegamenti esterni (CA) Martorell Central, su Trenscat.com. URL consultato il 10 maggio 2025. (ES) Martorell-Central, su metrodebarcelona.fandom.com. URL consultato il 10 maggio 2025. (ES) Cercanías Barcelona nel sito della Renfe.
Martorell (stacja kolejowa)

Martorell (hiszp. Estación de Martorell, kat. Estació de Martorell) – stacja kolejowa w miejscowości Martorell, we wspólnocie autonomicznej Katalonia, w Hiszpanii. Jest to stacja węzłowa między Rodalies de Catalunya i Renfe pod nazwą Martorell oraz FGC pod nazwą Martorell-Central. Jest to centralny punkt dla linii S4, S8, R5, R6, R50 i R60 linii Llobregat – Anoia FGC oraz R4 i R8 linii Rodalies. Jest to główny dworzec w mieście Martorell, chociaż nie jedyny, ponieważ istnieją jeszcze dwie stacje FGC Martorell Enlace oraz Martorell Vila – Castellbisbal. Obecna stacja FGC została otwarta w dniu 20 maja 2007 roku. Stacja Adif na línia de Vilafranca została otwarta w 1859 roku, kiedy otworzono mały odcinek między stacją tymczasową Martorell po drugiej stronie rzeki Llobregat. Pierwszy pociąg przybył tutaj 1856 roku, kiedy powstała linia między Martorell i Molins de Rei. Linie kolejowe Barcelona – Vilafranca – Tarragona Przypisy
Estació de Premià de Mar

Premià de Mar és una estació de ferrocarril propietat d'adif situada a la població de Premià de Mar a la comarca del Maresme. L'estació es troba a la línia Barcelona-Mataró-Maçanet per on circulen trens de les línies de rodalia R1 i RG1 de Rodalies de Catalunya operades per Renfe Operadora. Aquesta estació de la línia de Mataró va entrar en servei el 28 d'octubre de 1848, tot i que el baixador original no es conserva, quan es va obrir el ferrocarril de Barcelona a Mataró, la primera línia de ferrocarril de la península Ibèrica. A Barcelona es va construir la terminal entre la Barceloneta i la Ciutadella, a la vora del Torín a l'inici de la desapareguda avinguda del Cementiri, que posteriorment seria substituïda per l'Estació de les Rodalies. La iniciativa de la construcció del ferrocarril havia estat de Miquel Biada i Bunyol per dur a terme les múltiples relacions comercials que s'establien entre Mataró i Barcelona. L'any 2016 va registrar l'entrada de 1.507.000 passatgers. Serveis ferroviaris Història La primera estació de tren a Premià de Mar es va fer a 1848. Des dels inicis ferroviaris a Premià de Mar, hi ha hagut 4 estacions de tren. La primera, el 1848, al moment d'inaugurar-se la via. Més tard, aproximadament a l'any 1905, es van modificar totes les estacions fent-les de totxo vist de color vermell, que encara podem veure a Mataró, Montgat, Badalona... Posteriorment, la de Premià va tornar a fer-se nova, era una de rajoleta de color blau, a causa de canviar de lloc l'estació i modificar el traçat de la Carretera. I, per fi, l'actual, moderna i amb tonalitats grisenques. Referències Notes Vegeu també Llista d'estacions d'Adif a Catalunya Xarxa ferroviària de Catalunya Estació de Can Pou - Camp de Mar
Estación de Premiá de Mar

Premiá de Mar​​ es una estación de la línea R1 de Rodalies Renfe de Barcelona situada en la línea de playa del municipio homónimo. La estación está en la línea del Maresme en el tramo Barcelona-Mataró, el primero que se abrió en España. Es estación de cercanías desde que se creó la red, y no tiene ningún otro servicio ferroviario. Referencias
Àmbit Metropolità de Barcelona

Das Àmbit metropolità de Barcelona ist eines von sieben Territorien (àmbits funcionals territorials) in der Autonomen Gemeinschaft Katalonien, das 1995 mit dem Regionalplan (Pla territorial general de Catalunya) durch Gesetz beschlossen wurde. Das Àmbit metropolità Barcelona (AMB) wurde durch das Parlament von Katalonien 1987 definiert. Danach umfasst das Territorium 3.236 km² und hat 4.992.193 Einwohner (2009). Mit 1.523 Einwohner/km² gehört das AMB zu den 10 am dichtesten bevölkerten Regionen der Europäischen Union. Das Àmbit liegt am Mittelmeer, um die Metropole Barcelona, es ist stark industrialisiert und eine der wichtigsten Wirtschaftszonen Spaniens. Comarcas Stand: 2019 Àmbits funcionals territorials (AFT) Alt Pirineu i Aran Ponent Camp de Tarragona Comarques Centrals Comarques gironines Terres de l’Ebre Siehe auch Liste der Comarques Kataloniens
Àmbit metropolità de Barcelona

Àmbit metropolità de Barcelona (Catalan pronunciation: [ˈambid mətɾupuliˈta ðə βəɾsəˈlonə]; Barcelona Metropolitan Demarcation), also referred to as the vegueria of Barcelona, is one of the nine regions (vegueries) of Catalonia. Located in the centre of the Catalan Pre-Coastal Range, it is the most populated region, with 5,138,392 inhabitants as of 2025. The region includes the counties of Baix Llobregat, Barcelonès, Maresme, Vallès Occidental and Vallès Oriental. Within Catalonia it borders Penedès to the south, Central Catalonia to the west, and vegueria of Girona to the north. Its capital city is Barcelona. Characteristics The region was defined in 1987 in the Territorial Planning Laws approved by the Parliament of Catalonia. It currently comprises Barcelona and its area of economic and market influence. Alt Penedès and Garraf were initially part of it as well, but were integrated into the new Penedès region in 2017. In April 2008, the Department of Territorial Policy and Public Works of the Generalitat de Catalunya presented the preliminary draft of the Barcelona Metropolitan Territorial Plan, which delimits the areas of scenic and strategic interest that are to be preserved and aims to promote a quality road and rail network. Demography The region's most populated cities (100,000+ inhabitants) are Barcelona, L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Terrassa, Sabadell, Mataró and Santa Coloma de Gramenet. Population by county Transport Since 1997, the region's transport is coordinated by the Metropolitan Transport Authority, with the aims of planning the infrastructure and services, managing relations with transport operators, handling the financing of the transport system and setting fares. Local media Television In June 1980, the town of Cardedeu, in Vallès Oriental county, began broadcasts of Televisió de Cardedeu, a community television channel that would be the first channel to broadcast entirely in Catalan, as well as the first local channel in Catalonia and in the whole of Spain. Nowadays, the region holds TVC's studios, in Sant Joan Despí (Baix Llobregat), as well as RTVE's Catalan studios, located in Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental). As far as programming exclusive to the region is concerned, six different local multiplexes are active. In contrast to other regions of Catalonia, there are no local channels broadcast for the whole Barcelona region, but rather for each of its counties. Below are the main television channels broadcasting in each county as of April 2024. See also Vegueries of Catalonia Comarques of Catalonia Barcelona metropolitan area Metropolitan Transport Authority Urban planning of Barcelona References External links The Catalan government's territorial services in the vegueria of Barcelona
Ámbito metropolitano de Barcelona

El ámbito metropolitano de Barcelona (en catalán y oficialmente Àmbit metropolità de Barcelona) es uno de los ocho ámbitos funcionales territoriales (AFT) definidos en el Plan territorial general de Cataluña, creados para una hipotética división de Cataluña en veguerías. Es un área geográfica de alta densidad de población situada en el centro-este de Cataluña, en torno a la capital de la comunidad autónoma. Según la definición oficial de esta veguería, su población en 1 de enero de 2024 era de 5 066 684 habitantes, una superficie de 2464 km² y con una densidad de población de 2056 hab/km².​ Y según Eurostat (Comisión Europea) su población sería de 5 575 204 de habitantes, estando en el tercer puesto en la Unión Europea. (Se trata de una definición más extensa del área metropolitana de Barcelona &&&&&&&&03291654.&&&&&03 291 654 habitantes).​ Definición El Ámbito metropolitano de Barcelona —predecesor de la veguería— fue definido en 1987 a través de las Leyes de Ordenación Territorial aprobadas por el Parlamento de Cataluña. Según esta definición, el AMB tenía una población total de 5 012 961 habitantes en 2010, una superficie de 3236 km² y una densidad de población de 1549 hab/km².​ Lo integraban en un inicio las comarcas de Alto Panadés, Bajo Llobregat, Barcelonés, Garraf, Maresme, Vallés Occidental y Vallés Oriental, es decir, el conjunto formado por la ciudad de Barcelona y su área de influencia en términos económicos y de mercado de trabajo. Fue definida por el Informe sobre la revisión del modelo de organización territorial de Cataluña, denominado Informe Roca,​ división que se convirtió en oficial debido a la aprobación del Estatuto de Autonomía de Cataluña de 2006, posterior aprobación parlamentario en 2010.​ La creación del ámbito del Panadés redujo el ámbito metropolitano, ya que dejaron de pertenecer a dicho ámbito las comarcas de Alto Panadés y Garraf.​ Municipios más poblados Hasta 2017: El transporte en la región urbana La Red Ferroviaria Integrada cubre el servicio para la región.​ Está compuesta por: Metro de Barcelona y Tram.​ De ámbito urbano (Barcelona y primera corona). Ferrocarriles de la Generalidad de Cataluña. De ámbito urbano (líneas 6, 7 8 y 12 del metro), suburbano y 2 líneas de cercanías. Rodalies de Catalunya (Operado por Renfe). Presta servicios de cercanías y servicios regionales. Véase también Barcelona Demografía de Cataluña Área metropolitana de Barcelona Urbanismo de Barcelona Referencias Enlaces externos INE IDESCAT
Stedelijk gebied van Barcelona

Het stedelijk gebied van Barcelona is een dichtbevolkte regio in Catalonië, Spanje. Volgens officiële tellingen van Àmbit metropolità de Barcelona wonen er 4.992.193 mensen (2009). Volgens Autoritat del Transport Metropolità wonen er 5.355.110. De regio bestrijkt een gebied van 4268 km² en is verdeeld in verschillende concentrische zones. Door deze verdeling kan het openbaar vervoer vaste tarieven hanteren. Zones Eerste Zone: Dit is de officiële Metropool van Barcelona. In deze zone bestaat de meerderheid van de steden uit aaneengesloten stedelijk gebied met de hoofdstad. Er liggen steden als L'Hospitalet de Llobregat, Badalona en Santa Coloma de Gramenet in deze zone. Tweede Zone: Wordt beschouwd als het aangrenzende gebied van de metropool. Het vormt een stedengordel met steden als Vilanova i la Geltrú, Vilafranca del Penedès, Martorell, Terrassa, Sabadell, Granollers, Mataró en respectievelijk hun invloedsgebieden. De Generalitat beschouwt de samenhang van dit gebied door middel van de ringspoorlijn. Derde Zone: Het overwogen gebied voor verdere uitbreiding. Hier zal de uitbreiding radiaal zijn en wordt de bebouwing beperkt door rivieren, gebergte, natuurgebieden en andere natuurlijke obstakels zoals richting Manresa, Igualada en Vic of de kust wordt verder gevolgd zoals richting Blanes en El Vendrell. Transport in de stedelijke regio De spoorwegen (Red Ferroviaria Integrada) bedienen de regio met de volgende diensten: Metro van Barcelona en tram. Stedelijk en metropool. Ferrocarrils de la Generalitat. Stedelijk (ondergrondse lijnen: 6, 7 en 8), metropool en regionaal. Rodalies. Metropool en regionaal. Bevolking Landgebruik in kleur Polynuclear Urban Region Volgens het euranet-project spreekt men van een polynuclear urban region als er een serie van belangrijke stedelijke gebieden erg afhankelijk van elkaar zijn. In dit geval strekt de regio zich uit tot de aangrenzende stedelijke gebieden van Tarragona en Girona. Deze gebieden zijn zowel economisch als facilitair erg afhankelijk van de hoofdstad. Ze hebben goede verbindingen met Barcelona, zowel over de weg als over het spoor, en die zorgen ervoor dat deze gebieden, als het ware, versmelten met het stedelijk gebied van Barcelona. De PUR van Barcelona heeft een inwoneraantal van 6.103.221 mensen op een oppervlakte van 6005 km², iets kleiner dan de provincies Utrecht en Noord-Brabant samen. Gemeenten in het stedelijk gebied van Barcelona Eerste zone Tweede zone Derde zone Vergelijkingstabel Deze lijst toont stedelijke gebieden op het Iberisch schiereiland die qua demografie vergeleken kunnen worden met het stedelijke gebied van Barcelona. P.U.R. Gemeenten, bevolking en regio Regio Tarragona Regio Girona Externe links Statistisch Instituut van Catalonië Nationaal Statistisch Instituut van Spanje
Razzmatazz

Razzmatazz (o simplement Razz) és una discoteca i sala de concerts que es troba a l'antiga Fàbrica Huracan Motors, al carrer dels Almogàvers, 122-124 (entre el carrer de Pamplona i el d'Àlaba), al barri del Poblenou de Barcelona. El 2015 va rebre el Premi ARC per la millor programació de sala de concerts. Història Quan l'any 2000 la sala Zeleste va tancar uns nous propietaris la van reobrir després d'algunes reformes i un nou nom: Razzmatazz. Entre els artistes que hi han actuat destaquen: Arctic Monkeys, Foals, Bloc Party, Soulwax, The 1975, Two Door Cinema Club, Yelle, Calvin Harris, Of Montreal, Dorian, Passion Pit, The Toy Dolls, Crim, Skatalà, Opció K-95 o Inadaptats en el seu retorn als escenaris. Galeria Referències Enllaços externs Razzmatazz - Lloc web oficial (castellà)
Razzmatazz (club)

Razzmatazz (also known as Razz) is a nightclub and concert hall in the Poblenou neighbourhood in Barcelona, the capital of Catalonia, Spain. It is one of the city's biggest with a capacity of over 2,000 people in its main hall. The club is formed of five halls where different genres of music are played even though the most played are indie pop, alternative rock and electronic music. Razzmatazz is the "evolution" of the Sala Zeleste, which closed back in 2000 due to its economic debt with the Social Security. The club is named after the song "Razzmatazz" by Pulp. The Flaming Lips were the first artist to play the venue. History In 1986, the historical Sala Zeleste at Carrer Platería was closed to open a new and much larger one at the Carrer Almogàvers in Poblenou. The new Sala Zeleste is located in the space previously occupied by two carpet and stamped factories. Then it maintains the appearance of a factory or loft, with three clear and very large rooms that can reach more than 3,000 people in total. The main hall had a capacity of 2,000 people, which turned Zeleste into one of the few major concert halls in Barcelona (without reaching the macro-concerts that can be done in the stadium, for example) and that therefore It offered the possibility of hosting concerts of highly successful formations. Some of those that have happened are Bad Gyal, Paul McCartney, Yoko Ono, James Taylor, Oasis, Europe, The Offspring, PJ Harvey, Tricky, Sugarcubes, Björk, Siouxie, Bauhaus, Juan Luis Guerra, Els Pets, Sopa de Cabra, Blur, Radiohead, Sangtraït, Phish etc. The album "Loco Live" by The Ramones was recorded there in March 1991. In the year 2000 the Sala Zeleste had a debt of about €780,000 with the Social Security plus a fairly small debt, of some € 36,000, for rent, but sufficient to do them outside the premises. In the same year 2000, the room was renewed with new owners, a few cosmetic changes and a new name: the new Razzmatazz room was founded. References
Razzmatazz (discothèque)

Le Razzmatazz est la plus grande discothèque de Barcelone avec cinq salles dont deux de 2 000 personnes. Elle est aussi une salle à concerts. Elle emploie environ 120 personnes. Lors de la pandémie de Covid-19, elle reste fermée durant près de 18 mois. Notes et références Voir aussi Liens externes (es) Site officiel Site officiel Portail de la musique Portail de Barcelone