NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Can Botei (Teià)

Can Botei és una masia de Teià (Maresme), catalogada com a bé cultural d'interès local. Es tracta d'una casa a quatre vents de planta baixa i pis amb un porxo adossat, coberta amb terrat d'on emergeix una torre de planta rectangular. En destaca la façana que dona al carrer de Josep Puigoriol, pels porxos als dos nivells, amb arcs escarsers. El coronament és mitjançant una barana de balustres, tant a la coberta com als porxos. A la façana est, hi ha una galeria al pis que sobresurt, destacant les seves finestres amb vitrall. L'acabat del conjunt és arrebossat. Referències
Aiguamolls de l'Empordà

The Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà is a natural park in Catalonia, Spain. It forms part of the Bay of Roses and, like the Ebro Delta, was a malarial swampland. The marshland lies between the Rivers Fluvià and Muga. It is the second largest wetland in Catalonia at over 4,800 hectares and was established in 1983. During the 19th century, much of the marsh was drained as canals were created and the land converted to agriculture. However, virgin marsh and dunes remained and was given Natural Park status in the 1980s after a campaign to save the area from development. The park accommodates 327 different species. Great spotted cuckoo, spoonbill, nightingale, collared pratincole and stone-curlew are among its many birds. The park offers seven hides and one tower for bird watchers. They are connected through a plain dirt track which allows wheelchairs. The GR 92 long distance footpath, which roughly follows the length of the Mediterranean coast of Spain, passes through the park and has a staging point at the El Cortalet pond. Stage 4 links northwards to Roses, a distance of 16.3 kilometres (10.1 mi), whilst stage 5 links southwards to Sant Martí d'Empúries, a distance of 20.2 kilometres (12.6 mi). Fauna and Flora The typical plants of the salt, brackish and freshwater zones of the Aiguamolls include, in particular, the marsh bristlegrass, the marram grass in the shore zones facing the Mediterranean Sea and the seaweed (Salicornia europaea). Among the fish species, the three-spined stickleback (Gasterosteus aculeatus) and the Spanish carp (Aphanius iberus) are endemic to the Aiguamolls de l'Empordà. The Eurasian otter (Lutra lutra) and the white stork (Ciconia ciconia), among others, have been successfully established as permanent residents in the extensive zones of the nature park. For the storks, large nest colonies have been established on the site, consisting of wooden nest frames on poles, which the birds also prefer to use for building their nests. Camargue horses find a natural habitat in the Aiguamolls de l'Empordà, as do, for example, the wild boar (Sus scrofa) and herds of female fallow deer (Dama dama) who are joined by the males in the rutting season in fall. Furthermore, bee-eaters (Merops apiaster) and the European roller, can be spotted on a regular basis, which have become very rare in Europe. In the migratory seasons, the Caspian tern, Eurasian dotterel and Western yellow wagtail and sandpiper can be found. This ornithological species richness is particularly effective in the Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà, because numerous migratory birds prefer to use the food-rich and protected wetland between the two estuaries as a resting area. References External links Official website (in Catalan)
Parc naturel des Aiguamolls

Le parc naturel des Aiguamolls (en catalan : Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà) est situé dans les Marais de l'Ampurdàn, une zone humide littorale protégée située dans le Nord-Est de l'Espagne, dans la comarque d'Alt Empordà, en Catalogne. D'une superficie de 4 731 ha, dont 824 de réserve intégrale, il est constitué de prairies, marais, étangs et d'une plage où convergent les fleuves Muga et Fluvià, au bord de la mer Méditerranée. Liens externes Ressources relatives à la géographie : Common Database on Designated Areas Service d'information sur les Sites Ramsar World Database on Protected Areas (ca) Site officiel Portail de la conservation de la nature Portail de la mer Méditerranée Portail de la Catalogne
Aiguamolls de l'Empordà

Le Aiguamolls de l'Empordà (in italiano paludi dell'Empordà) fanno parte di un parco naturale della Spagna e sono costituite da una palude che si trova tra i fiumi Fluvià e Muga. Il parco fa parte della baia di Roses e, con oltre 4.800 ettari, è la seconda zona umida più grande della Catalogna. In passato la zona era una palude malarica ma, nel corso del XIX secolo, è stata bonificata anche se la palude e le dune sono rimaste integre e hanno ricevuto lo status di parco naturale nel 1983 dopo una campagna per salvare l'area dallo sviluppo. Il parco ospita 327 specie diverse tra cui numerosi uccelli come il cuculo dal ciuffo, il migliarino di palude, la spatola, l'usignolo, la pernice di mare e il chiurlo maggiore e offre sette nascondigli e una torre per il birdwatching, collegati tramite una strada sterrata che consente l'accesso anche alle sedie a rotelle. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aiguamolls de l'Empordà Collegamenti esterni (CA) Sito ufficiale, su aiguamollsdelemporda.cat. (CA) Aiguamolls de l'Empordà, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana. (EN) Aiguamolls de l'Empordà, su Sistema informativo europeo della natura - Common Database on Designated Areas, EEA.
Natuurpark Aiguamolls de l'Empordà

Het Natuurpark Aiguamolls de l'Empordà (Catalaans: Parc Natural Aiguamolls de l'Empordà/Spaans: Parque natural de las Marismas del Ampurdán) is een natuurpark in Catalonië in Spanje. Het natuurpark werd opgericht in 1983 en is 4824 hectare groot. Het natuurpark omvat draslanden en moerassen. Externe link Officiële website
Ca l'Americano (Teià)

Ca l'Americano és un mas de Teià (Maresme) inclos a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Descripció Edifici aïllat de planta quadrada, amb coberta de teula àrab a diversos vessants col·locada sobre una plataforma que n'eleva l'alçada delimitada per una balustrada. La façana principal combina finestres rectangulars (als laterals) i d'arc de mig punt (a la part central). Està coronada per un timpà semicircular decorat amb motius florals policromats i una inscripció que hi posa 1923 i les inicials M.P. Sota el timpà hi ha una cornisa que delimita la façana en horitzontal amb decoració. Gran part de la coberta és un terrat delimitat per una balustrada, al mig del qual s'hi eleva un cos central amb una coberta cònica. Història Fou construïda per un comerciant indià de Teià l'any 1923, quan es retirà l'any 1927 hi vivia a temporades. El cognom de la família era Raméntol i Novell. Referències
Can Famades (Teià)

Can Famades és una masia de Teià (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local. També és coneguda com a Can Xen. Descripció Masia entre mitgeres dins del nucli urbà de Teià. Mas d'origen medieval que va ser dividit en dues cases a mitjan segle XIX. El conjunt té planta quadrangular, es distribueix en planta baixa i pis, amb coberta de teula àrab a diversos vessants. Destaca la finestra d'estil gòtic de la casa de l'esquerra, d'arc conopial amb impostes decorades, l'intradós té fusta decorativa i l'emmarcament és de pedra. Història Surt mencionada al cens del castell de Burriac ja a mitjan segle XIV, d'aquesta construcció només resta la finestra gòtica. Al segle XVI hi ha constància que hi va viure Bernat Famades, qui, amb altres teianencs, l'any 1505 va anar a la Cort de Salamanca per demanar els Privilegis de Teià al rei Ferran II. El cognom de Famades es troba vinculat amb el mas des del segle XIV fins a finals del segle XVIII. Durant el segle XVII es realitza la reforma de la meitat dreta del conjunt, i la separació del mas en dues cases es duu a terme a mitjan segle xix. Referències
Can Dardanyà

Can Dardanyà és una masia de Teià (Maresme), inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Història i descripció Va ser construïda al segle xix i reformada al xx. Es tracta d'un conjunt format per una casa, un jardí i una capella. La casa consta de planta baixa i un sol pis i té una coberta de dos vessants amb el carener paral·lel a la façana principal. La façana principal s'avança amb una terrassa al pis superior i un porxo a la planta baixa. Està coronada per un frontó de formes irregulars decorat amb una sèrie d'esgrafiats amb motius florals i dates amb números romans. La planta baixa té una porta central amb les cantoneres arrodonides i uns pilars que sostenen la terrassa superior. El pis superior compta amb tres finestrals verticals per accedir a la terrassa. Destaquen dos fumerals que sobresurten per alçada. Referències
Can Llaurador de Dalt

Can Llaurador de Dalt és una masia de Teià (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Descripció Masia de planta baixa i pis, teulada de dues aigües amb carener perpendicular a la façana i portal adovellat, corresponent a les característiques de les masies del segle XVII. La façana destaca per tenir un gran portal d'arc de mig punt adovellat i una finestra al pis superior també emmarcada amb grans carreus de pedra. A la part superior apareix una inscripció amb la data 1683, any de construcció de la casa. Història Masia construïda l'any 1683 en relació amb l'explotació agrícola dels camps que l'envoltaven. Amb el pas del temps s'ha convertit en una casa del nucli antic en edificar-se els horts. La casa no conserva documentació antiga, però en una casa dels voltants s'ha trobat que, durant el segle xvii, l'anomenaven sota el nom de Llauradó. En aquesta casa nasqué Josep Sabatés Argimon (1854-1912), un missioner dels Pares paüls de Palma. El carrer on se situa rep el nom d'aquest teianenc. Referències
Flughafen Reus

Der Flughafen Reus (katalanisch Aeroport de Reus, spanisch Aeropuerto de Reus, IATA-Code: REU, ICAO-Code: LERS) ist der Verkehrsflughafen der katalanischen Stadt Reus an der Costa Daurada, etwa 89 Kilometer südwestlich von Barcelona. Geschichte Im Juni 2011 gab Ryanair bekannt, ihre bisher in Reus betriebene Basis aufzulösen und 28 von hier operierte Flugverbindungen einzustellen. Dies erfolgte schließlich Ende Oktober 2011 zum Beginn des neuen Flugplans. In der Zeit von November 2011 bis April 2012 wurde der Flughafen erstmals saisonal stillgelegt, da nun in den Wintermonaten kein ausreichender Flugverkehr mehr stattfand. Mit 1,3 Millionen Passagieren stand der Flughafen im Jahr 2025 auf Platz 19 der spanischen Verkehrsflughäfen. Lage und Verkehrsanbindung Der Flughafen Reus liegt vier Kilometer südöstlich von Reus, neun Kilometer nordwestlich von Tarragona und ca. 80 Kilometer südwestlich des Flughafens von Barcelona. Er bietet gute Anbindungen nach Cambrils und Salou. Bus: Zwischen dem Flughafen und dem etwa 90 Minuten Fahrtzeit entfernten Bahnhof Sants in Barcelona verkehren mehrfach täglich Busse. Daneben bestehen auch Busverbindungen nach Reus, Cambrils und Tarragona. PKW: Von Barcelona aus erreicht man nach etwa 110 Kilometern den Flughafen über die E 15 und N 420 (Ausfahrt 34 Richtung Tarragona). Straßenbahn: Der Flughafen soll an die in Bau befindliche Regionalstraßenbahn TramCamp angeschlossen werden, die unter anderem Reus und Tarragona verbinden soll. Flughafenanlagen Start- und Landebahn Der Flughafen Reus verfügt über eine einzige Start- und Landebahn. Sie trägt die Kennung 07/25, ist 2.459 Meter lang, 45 Meter breit und hat einen Belag aus Asphalt. Passagierterminal Das Passagierterminal des Flughafens hat eine Kapazität von 1,6 Millionen Passagieren pro Jahr. Es ist mit neun Flugsteigen ausgestattet. Fluggesellschaften und Ziele Der Flughafen Reus wird im Sommer fast ausschließlich von Billig- und Charterfluggesellschaften genutzt, um Reisende aus dem europäischen Ausland an die Costa Dorada oder nach Barcelona zu bringen. Der Flughafen Reus wird vor allem mit Zielen im Vereinigten Königreich verbunden. Im Winter wird der Flughafen kaum genutzt. Verkehrszahlen * 2024: Vorläufige Daten Zwischenfälle Am 20. Juli 1970 kollidierte eine Boeing 737-130 der Condor (Luftfahrzeugkennzeichen D-ABEL) im Anflug auf den spanischen Flughafen Reus nahe Tarragona mit einer Piper PA-28-140 Cherokee (EC-BRU), wobei alle drei Insassen der Piper ums Leben kamen. Die Boeing wurde repariert (siehe auch Condor-Flug 316). Weblinks Offizielle Website des Flughafens (englisch, katalanisch, spanisch) Offizielle Website des Betreibers (englisch, spanisch) Flughafendaten (Memento vom 15. Februar 2015 im Webarchiv archive.today) Einzelnachweise
Aéroport de Reus

L'aéroport de Reus (code IATA : REU • code OACI : LERS) est un aéroport espagnol situé à Reus, en Catalogne. Il dessert également la ville de Barcelone, jouant le rôle d'aéroport secondaire, notamment pour des compagnies aériennes à bas prix. Histoire Situation Voir les Îles Canaries Caractéristiques Compagnies aériennes et destinations Actualisé le 19/05/2024 Accidents et incidents En juillet 1996, l'aéroport de Reus est la cible d'une explosion à la bombe, un attentat terroriste revendiqué par l'ETA qui fait 33 blessés, dont 4 graves (2 autres bombes explosent peu de temps après dans des hôtels de Cambrils et de Salou). Notes et références Voir aussi Lien externe (ca + es + en) Site officiel Portail des transports Portail de l’aéronautique Portail de la Catalogne
Reusi repülőtér

Reus repülőtér (IATA: REU, ICAO: LERS) egy nemzetközi repülőtér Reus közelében (Spanyolország). A légikikötő 1935-ben nyílt meg. Éves utasforgalma 911 827 (2022) fő. Üzemeltetője az AENA. Légitársaságok és úticélok 2025-ben a Reusi repülőtérről az alábbi járatok indulnak (Utoljára frissítve: 2025-08-16): A következő légitársaságok üzemeltetnek rendszeres menetrend szerinti és charterjáratokat: Reus: Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Kifutópályák A repülőtér futópályái: 07/25 (2459 m, 8068 ft, 45 m, 148 ft, aszfalt) Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (spanyol, angol, katalán) A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroporto di Reus

L'Aeroporto di Reus (IATA: REU, ICAO: LERS) è un aeroporto spagnolo gestito da Aena. Si trova a circa 3 km del centro di Reus, a 7 km da Tarragona e 88 km del centro di Barcellona. Collegamenti Si arriva dalla rotonda tra l'autostrada C-14 e la vecchia (N-420), avendo così la possibilità di raggiungere l'aeroporto da altre destinazioni. Attualmente ci sono 4 linee di autobus che partono dall'aeroporto. La prima va direttamente a Barcellona, un'altra collega le località di La Pineda, Salou e Cambrils, un altro con la città di Tarragona e l'ultimo con la città di Reus. L'orario di partenza degli autobus è di solito sincronizzato con l'arrivo dei voli. Statistiche di traffico Anno 2009: 1.706.609 (+33,40%) Anno 2008: 1.279.024 (- 2,12%) Anno 2007: 1.306.785 (- 5.30%) Anno 2006: 1.385.157 (+ 0.35%) Anno 2005: 1.380.388 (+21.29%) Anno 2004: 1.138.082 (+34.41%) Anno 2003: 846.732 (+12.37%) Anno 2002: 753.504 (+ 1.26%) Anno 2001: 744.096 (+ 2.18%) Anno 2000: 728.221 (+15.54%) Anno 1999: 630.263 (+10.76%) Anno 1998: 569.040 (+ 8.20%) Anno 1997: 525.903 (+14.54%) Anno 1996: 459.124 (- 4.87%) Anno 1995: 482.603 (+49.17%) Anno 1994: 323.515 Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Reus Collegamenti esterni Aeroporto di Reus su Aena.es, su aena-aeropuertos.es. URL consultato il 30 maggio 2012 (archiviato dall'url originale l'8 giugno 2013).
Aeroport de Reus

Luchthaven Reus (Catalaans: Aeroport de Reus, Spaans: Aeropuerto de Reus) is gelegen op ongeveer 5 kilometer van de stad Reus en ongeveer 8 kilometer van de stad Tarragona, in Catalonië, Spanje. Het vliegveld is gesitueerd nabij de Costa Daurada. De luchthaven wordt beheerd door het Spaanse staatsbedrijf AENA. Door een stijging van het aantal vluchten nam het aantal passagiers dat de luchthaven aandoet toe. In 1995 verwerkte de luchthaven ongeveer 500.000 passagiers. In 2004 was dit aantal meer dan verdubbeld, tot 1,1 miljoen. In 2009 werd een recordaantal passagiers van ruim 1,7 miljoen bereikt. Sindsdien is het aantal jaarlijks gedaald tot minder dan 1,4 miljoen in 2011. In 2005 begon Transavia vluchten vanuit Schiphol, maar deze vluchtverbinding werd later overgezet naar Rotterdam en werd een maand later gestaakt. In april 2017 begon Transavia weer met vluchten vanuit Schiphol. In de winter vliegt Ryanair alleen naar Londen. In de zomer zijn er vluchten naar onder andere Eindhoven, Schiphol, Brussel, Charleroi, Frankfurt-Hahn, Gdańsk, Moskou, en bestemmingen in het Verenigd Koninkrijk en Ierland. Aansluitend vervoer Er zijn drie busroutes van en naar het vliegveld. Een daarvan gaat direct naar Barcelona, de ander rijdt de route naar La Pineda - Salou - Cambrils en terug naar de luchthaven. De derde route gaat rechtstreeks naar Tarragona. Externe link Officiële website
Port lotniczy Reus

Port lotniczy Reus – port lotniczy położony pomiędzy Constantí a Reus, w prowincji Tarragona, 5 km od Reus, 8 km od centrum Tarragony i około 88 km na południowy zachód od centrum Barcelony. W 2014 roku obsłużył ponad 850 tys. pasażerów. Linie lotnicze i połączenia Przypisy
Aeroportul Reus

Aeroportul Reus (IATA: REU, ICAO: LERS) este un aeroport din Reus, Baix Camp, Camp de Tarragona⁠(d), Provincia Tarragona, Catalonia, Spania ce deservește zona Reus. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 911.827 de pasageri. A fost deschis în 1935 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 71 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Este operat de ENAIRE⁠(d). Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 07/25 are suprafața de asfalt și dimensiunile 8.068 picioare × 148 picioare. Terminale Aerogara are în componență 1 terminal, Q20103124⁠(d). Note Vezi și
Реус (аэропорт)

Аэропорт Реус (кат. Aeroport de Reus, исп. Aeropuerto de Reus) (ИАТА: REU, ИКАО: LERS) — аэропорт, расположенный в 7,5 км. от города Таррагона в муниципалитете Реус. Аэропорт осуществляет большое количество туристических перевозок. Аэропорт Реус часто используется как альтернатива аэропорту Барселона, так как находится в 88 км от Барселоны. История Аэропорт был основан в 1935 году как предприятие аэроклуба де Реус. Аэропорт служил в качестве республиканской базы во время гражданской войны в Испании. В начале 90-х годов аэропорт стал гражданским, стал развиваться после 2000-х годов. С 2008 по 2011 года аэропорт являлся хабом для авиакомпании Ryanair. С 3 июня 2017 года авиакомпания «Победа» начинает регулярные полёты прямым рейсом в Москву (аэропорт Внуково), представляя на своём сайте аэропорт Реус как аэропорт г. Барселоны.. Инфраструктура В настоящее время аэропорт включает в себя новый чек в здание между прилётов и вылетов зданий, объединяющих три здания в единое целое. Новый терминал имеет 23 стоек регистрации и 12 выходов: выходы 7 до 12 посвящены шенгенским направлениям. В аэропорту имеются кафе и ресторан, услуги и магазины беспошлинной торговли. Статистика Происшествия 20 июля 1970 года Boeing 737 приближаясь к аэропорту, столкнулся с частным самолётом Piper Cherokee. В результате погибло 3 человека в самолёте Piper Cherokee. Boeing имел незначительные повреждения. В 1996 году две бомбы взорвались в аэропорту, более 30 человек получили ранения. Ответственность за взрыв взяла террористическая организация ЭТА. В 2004 году из-за повреждения носового шасси повредился самолёт Fairchild Swearingen Metroliner. Примечания Ссылки Официальный сайт
Reus Airport

Reus Airport är en flygplats i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Tarragona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 88 km öster om huvudstaden Barcelona. Reus Airport ligger 71 meter över havet. Terrängen runt Reus Airport är platt åt sydost, men åt nordväst är den kuperad. Närmaste större samhälle är Tarragonès, 7,7 km öster om Reus Airport. Kommentarer Källor
Реус (аеропорт)

Аеропорт Реус (ісп. Aeropuerto de Reus) (IATA: REU, ICAO: LERS) — аеропорт, розташований за 7,5 км від міста Тарагона у муніципалітеті Реус. Здійснює туристичні перевезення, головним чином влітку. Історія Аеропорт заснований в 1935 році як підприємство аероклубу Реуса. Служив республіканською базою за часів громадянської війни в Іспанії. На початку 1990-х аеропорт отримав статус цивільного, став розвиватись на початку 2000-х років. З 2008 по 2011 року був хабом для авіакомпанії Ryanair. Інфраструктура На разі аеропорту включає новий термінал, що складається з трьох будівель. Він має 23 стійки реєстрації та 12 виходів. Виходи з 7 до 12 стосуються перельотів до шенгену. Також тут розташовані кав'ярня і ресторан, є крамниця duty-free. Авіалінії та напрямки Статистика Інциденти 20 липня 1970 року літак Boeing 737 gsl час зближення з летовищем зіткнувся з приватним літаком Piper Cherokee. В результаті загинуло 3 людини в літаку Piper Cherokee. Boeing отримав незначні ушкодження. 1996 року в будівлі аеропорту вибухнули дві бомби, більше 30 людей отримали поранення. Відповідальність за вибухи взяла ЕТА. 2004 року через пошкодження носового шасі було пошкоджено літак Fairchild Swearingen Metroliner. Примітки Посилання Офіційний сайт
Can Torrents (Teià)

Can Torrents és una obra del municipi de Teià (Maresme) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Descripció Edifici sense gaire interès com a conjunt, tot i que destaquen alguns elements determinats. Es tracta d'una masia amb teulada a dues vessants, amb el carener perpendicular a la façana. Per la part lateral esquerra i per la part posterior hi ha annexes realitzats més tard. Els elements que componen la seva façana es distribueixen asimètricament. A la planta baixa hi ha una porta d'arc de mig punt adovellat i una finestra amb llinda de pedra. Al pis hi ha dues finestres gòtiques, una d'elles amb un arc conopial i l'altra amb un arc rebaixat, amb brancals de carreus de pedra. Al mur lateral dret hi ha una petita finestra amb un arquet lobulat. Tota la construcció és feta en pedra, amb els murs arrebossats i pintats tot i que aquest revestiment es conserva en molt mal estat. Reixat Al jardí hi ha una tanca formada per un arc escarser o rebaixat, adovellat i coronat per una mena de frontó coronat per una cornisa motllurada de línies corbes. Conté també un blasó esculpit en un bloc de pedra quadrat, amb les figures d'una torre i un lleó, símbols de la família Torrents. A la part central de la tanca hi ha un reixat de ferro forjat. Història Documentada des del segle xiv (1331), la masia era propietat de la família Destorrents de Barcelona. Pere Destorrents va ser Conseller en cap de la Generalitat al segle xiv. Al segle xvi, en deixar Barcelona, es va canviar el nom de Destorrents pel de Torrents. A la reixa que hi ha a la tanca del jardí es conserva una inscripció amb la data 1886, tot i que el blasó duu la data 1577. Aquest escut és commemoratiu del casament de M. Geroni Torrents amb Elisabeth Desbosch, de Sant Vicenç del Castell de Burriac. El nom correcte de la masia és Can Torrents, el nom de Ca l'Antigó és el nom amb que un llogater va batejar el restaurant que hi ha en l'actualitat, però des de 1313 aquesta masia pertany a la família Torrents. Referències
Can Bitllets

Can Bitllets és un edifici de Vilassar de Dalt (Maresme). Descripció Can Bitllets era una antiga fàbrica tèxtil que hi havia al carrer Murillo, al costat de La Tela. Estava inclosa en el Catàleg però amb un grau de protecció documental. Actualment en el lloc de la fàbrica hi ha una rengleres de cases adossades de planta baixa i pis, respectant les alçades de les cases de l'altre costat, però amb un ritme compositiu de les façanes diferent amb una paleta cromàtica més agressiva. Història També es coneix amb el nom de Vapor de baix i es construeix l'any 1857 amb 72 telers mecànics La promotora és la vídua Paula Vehil (1795-1872) i els seus fills Genís (1826-57) i Pau (1833-68), hereus del fabricant Pau Serra i Tauran (1799-1850). Com s'observa fàcilment, els fills van morir molt joves comporta que la fàbrica es llogui a tercers. Així, entre 1876 i 1878 s'instal·la Camil Mulleras i "Sauqué i Cia", entre 1893 i 1898, en Miquel Piferrer i Galceran; entre 1903 i 1910, "Rovira Riu i Cia"; i a partir de 1912, en Maties Magriñà. Des de 1934 l'empresa tenia el nom de "Hija de M. Magriñà" que hi treballa fins al 1972. Referències