Castell d'Estaràs

El Castell d'Estaràs un edifici del poble homònim (Segarra), declarat bé cultural d'interès nacional. S'aixeca sobre un petit turó que domina el nucli. Història Tot i els seus orígens al segle xii, hom desconeix bona part de la història d'aquest castell, que formava part del comtat de Berga. Fins al segle xiii va pertànyer als Cervera, i el 1246, quan Sibil·la de Cervera es va casar amb el senescal Ramon de Montcada, el seu pare Guillem de Cervera li donà com a dot el castell de Timor, el castell i la vila de Sant Antolí, el de Pujalt, la vila de Gàver i el castell d'Estaràs. El 1251, Jaume I els bescanvià el castell d'Albalat pel domini i les rendes de Cervera, Pujalt, Timor, Sant Antolí, Gàver i Estaràs, esdevenint així senyor eminent. Al segle xiv, el domini eminent passà a mans dels Vilallonga, i el 1355 és esmentat Ponç de Vilallonga com a senyor del lloc. Al segle xvii consta que retenien la jurisdicció civil, però no la criminal, que era del rei, i tot i la supressió dels senyorius el segle xix, aquest llinatge va continuar essent els propietaris del castell fins a principis del segle xx. Descripció Es tracta d'un casal senyorial del segle xviii de planta rectangular, tres pisos, coberta a dues aigües i realitzada amb paredat, excepte les obertures, realitzades amb carreus regulars de grans dimensions, i si s'observa detalladament, es poden apreciar certs detalls que corresponen a èpoques intermèdies. A la façana principal, difícilment visible a causa de la seva situació i inaccessibilitat, s'hi accedeix a través d'un tancat amb un mur fet amb paredat, on hi ha una única entrada amb arc de mig punt posterior realitzada amb maó col·locat a sardinell, tancada per una gran reixa de ferro fos. A la part de façana que queda visible des d'aquest punt es poden observar dues obertures situades al primer pis les quals presenten un tipus de decoració gòtica amb les llindes superiors i brancals decorats i amb represa inferior, acompanyades a la part superior de l'edifici per la presència de les restes d'un antic matacà. A la façana lateral esquerra s'observen clarament els tres pisos de l'edifici. Tant a la planta baixa com al primer pis hi ha tres finestres de grans dimensions, realitzades amb carreus regulars de grans dimensions, diferents les unes amb les altres pel que fa al tipus de decoració escultòrica, així a les obertures situades a la planta baixa es pot observar que tant les llindes superiors com els brancals estan motllurats, amb un tipus de decoració a les llindes que segueix uns esquemes decoratius més propis del Renaixement, amb represa inferior de pedra monolítica, mentre que a la primera planta, tot i ser de les mateixes dimensions i estar situades simètricament i motllurades, no presenten cap mena de decoració a la llinda, i al seu damunt s'hi pot observar un arc de descàrrega per distribuir la força vertical del mur. Finalment, a la segona planta o golfes hi ha una sèrie de set obertures de petites dimensions en forma d'espitlleres amb arc de mig punt superior. La façana posterior és la que ha patit més modificacions amb el pas dels anys, i únicament s'hi poden observar les dues plantes superiors a causa de la seva situació més elevada respecte a la resta d'edificació. A la part baixa trobem dues portes d'entrada, una d'original realitzada amb carreus regulars de pedra situada a l'esquerra i una segona oberta recentment o modificada situada a la dreta, amb una petita espitllera enmig d'aquestes dues obertures. A la segona planta hi ha dues finestres amb llinda i brancals motllurats, represa inferior i arcs de descàrrega a la part superior, acompanyades per les restes d'un matacà a la dreta de la façana. Referències Vegeu també Castell de la Curullada Torre de Saportella Casa Dalmases (Cervera)