NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Estany Gran de Peguera

L'estany Gran de Peguera és un llac d'origen glacial situat a la vall de Peguera a 2.579 metres d'altitud. La seva superfície és de 2,57 hectàrees. És el punt de naixement del riu de Peguera. L'estany és alimentat per l'emissari procedent dels estanys Petits de Peguera. L'estany forma part del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i està situat en el terme municipal d'Espot, a la comarca del Pallars Sobirà. Pel vessant nord de l'estany hi transcorre el sender que comunica la propera collada del Monestero amb el refugi Josep Maria Blanc. Bibliografia «Estany Gran de Peguera» (HTML). Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya. [Consulta: 29 febrer 2020].
Estany del Diable (la Guingueta d'Àneu)

L'Estany del Diable és un llac d'origen glaciar al municipi de la Guingueta d'Àneu, al Pallars Sobirà. Es troba a la capçalera del torrent de Mascarida, al nord-oest de Tavascan. Està situat entre el Pic de la Coma del Forn, al nord-est i el Campirme, al sud, damunt mateix de l'estany de Mascarida. Està inclòs en el Parc Natural de l'Alt Pirineu. L'estany del Diable està situat a 2.323 m d'altitud. Té una superficie de 0,19 ha. Desguassa a l'estany de Mascarida. En les seves aigües es pot trobar el tritó pirinenc que és una espècie endèmica del Pirineu. Accés La forma més fàcil d'arribar-hi és des del refugi de la Pleta del Prat. Des d'aquí cal anar a buscar el torrent de la Mascarida i remuntar-lo sempre tenint-lo a l'esquerre. S'acaba arribant a l'estany de Mascarida i al petit estany del Diable, que és troba en un extrem de Mascarida. S'ha de agafar un altre camí de 15-20 minuts que puja fins als estanys de Mascarida de Dalt. La ruta està perfectament indicada amb marques grogues i fites. Referències
Estany Closell

L'estany Closell és un llac glacial que es troba a la vall de Cardós, en un indret conegut com el pla de la Gallinera, al vessant oriental de la serra Marinera. Està situat a 2.075 metres d'altitud, i la seva superfície és de 1,18 hectàrees. Pertany al terme municipal de Lladorre, a la comarca del Pallars Sobirà. L'estany està situat dintre del Parc Natural de l'Alt Pirineu. Algú hi va introduir una espècie invasora, el barb roig, peixet utilitzat com aliment per a les truites però que posà en perill amfibis, crustacis i invertebrats. En el 2013 i 2014 el programa de conservació d'hàbitats i espècies aquàtiques d'alta muntanya del Pirineu va eliminar-la de l'estany. A la vora de l'estany s'hi ha construït una petita cabana de pastor sense cap servei, que també pot ser usada com a refugi en cas de necessitat. Referències Bibliografia Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya. «Estany Closell», 2024. [Consulta: 8 maig 2024]. Pou-Rovira, Quim. «Eliminació de peixos introduïts com a mesura de restauració dels estanys d'alta muntanya». A: Life+Limnopirineus: conservació d'hàbitats i espècies aquàtiques de l'alta muntanya del Pirineu. Memòria tècnica. (pdf), 2019. ISBN 978-84-18199-13-4 [Consulta: 8 maig 2024].
La Seu d’Urgell

La Seu d'Urgell (španělsky Seo de Urgel) je město ve Španělsku s přibližně 13 tisíci obyvateli. Administrativně patří k provincii Lleida v autonomním společenství Katalánsko. Nachází se na svazích Pyrenejí v historické oblasti Urgellet. Městem prochází silnice N-145, která spojuje Španělsko s Andorrou. Zdejší biskup je od roku 1278 andorrským spoluknížetem. Město leží na soutoku řek Valira a Segre v nadmořské výšce 650 až 1 040 m. V jeho blízkosti se nachází Přírodní park Cadí-Moixeró. Nejvyšší horou v okolí je Pic de Salòria s 2 789 m n. m. Od roku 1975 je součástí města také vesnice Castellciutat s historickou pevností. Historie Původ názvu je odvozován od výrazu sedes pro biskupské sídlo a baskického urtx ellu pro přítomnost vody. Iberové je nazývali Arse-durgui a Římané civitas Orgellia. Ve 4. století byla založena Diecéze urgelská. Zdejším biskupem byl koncem osmého století významný christolog Felix z Urgellu. V té době také vzniklo Urgellské hrabství, které bylo roku 1413 připojeno k Aragonii. Z desátého století pochází iluminovaný rukopis Urgell Beatus. Katedrála v La Seu d'Urgell v románském slohu je zasvěcena Panně Marii; byla postavena ve 12. století a projektoval ji Ramon Llambard. Ve městě se rovněž nachází klášter Germanes de la Sagrada Família d'Urgell. La Seu d'Urgell je centrem comarky Alt Urgell. Nachází se zde muzeum, knihovna, nemocnice a policejní stanice. Sídlí zde pobočka vzdělávací instituce Universidad Nacional de Educación a Distancia. V centru se konají pravidelné trhy a festival pouličního umění Mercat Medieval dels Canonges. Historickou zajímavostí jsou kamenné nádoby na měření obilí. V blízkosti města byl vybudován Parc Olímpic del Segre, umělá dráha pro slalom na divoké vodě o délce 300 m, kde se konaly soutěže Letních olympijských her 1992 a tři mistrovství světa ve vodním slalomu (1999, 2009 a 2019). V nedalekém Montferrer i Castellbò je od roku 1982 v provozu Letiště Andorra–La Seu d'Urgell. Zdejšími rodáky jsou spisovatelka Teresa Colom i Pich a běžec na lyžích Jordi Ribó. Galerie Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu La Seu d'Urgell na Wikimedia Commons Oficiální stránky
La Seu d’Urgell

La Seu d’Urgell település Spanyolországban, Lleida tartományban. La Seu d’Urgell Les Valls de Valira, Alàs i Cerc, Estamariu, Ribera d’Urgellet és Montferrer i Castellbò községekkel határos. Lakosainak száma 13 009 fő (2025). A városban van az Urgelli egyházmegye püspöki széke. A középkorban a Marca Hispanica részeként létrehozott Urgell grófság székhelye volt. Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
La Seu d'Urgell

La Seu d'Urgell (Castiliaans: Seo de Urgel en vroeger in het Catalaans: Urgell) is een gemeente in de Spaanse provincie Lleida in de regio Catalonië met een oppervlakte van 15 km². La Seu d'Urgell telt 12.185 inwoners (1 januari 2016). Het is de hoofdstad van de comarca Alt Urgell en de voormalige hoofdstad van het graafschap Urgell. Bisschopsstad De stad is vooral bekend vanwege het feit dat de bisschop van Urgell hier huist. Deze bisschop is sinds 1277 co-staatshoofd van het nabijgelegen land Andorra. Een van de bisschoppen van Urgell, Rodrigo Borgia, werd in 1492 tot paus Alexander VI gekozen. De romaanse Santa Mariakathedraal werd gebouwd aan het begin van de twaalfde eeuw. Het was al het vierde kerkgebouw op deze plaats. Naast de kathedraal bevindt zich de kloostergang, ook uit de twaalfde eeuw. Enkel de oostelijke galerij is van latere datum, uit 1603. Sinds 1957 is er een museum verbonden aan de kathedraal, gevestigd in enkele zijgebouwen. Het museum bezit een collectie van kerkelijke kunst. Het bisschoppelijk paleis werd gebouwd in de vijftiende eeuw. Geschiedenis Urgell was een regionaal belangrijk handelscentrum. De plaats ligt in een vlakte op een kruispunt van wegen. Al in de vierde eeuw werd Urgell de zetel van een bisschop. In 1029 kreeg Urgell het privilege een weekmarkt te organiseren en in 1048 ook een jaarmarkt. In de dertiende eeuw werd Urgell ommuurd. Een overblijfsel hiervan is de Portal Vell d’Andorra, de hoofdpoort van de stad. Vanaf de dertiende eeuw was er een Joodse gemeenschap in Urgell, die een eigen synagoge bezat. In de twintigste eeuw was er een belangrijke stadsuitbreiding ten westen van de oude stad. Het Parc del Segre, een park voor het beoefenen van watersporten, werd gebouwd voor de Olympische Spelen van Barcelona in 1992. Bezienswaardigheden Elke dinsdag en zaterdag wordt een markt gehouden in het historisch centrum. Het stadsfeest Fira de Sant Ermengol wordt gehouden in oktober en gaat gepaard met een kaasmarkt. Demografische ontwikkeling Bron: INE; 1857-2011: volkstellingen Opm.: In 1981 werd Castellciutat aangehecht Geografie Het stadscentrum ligt op een hoogte van 690 meter. Het ligt tussen de rivieren Segre en Valira. Sport La Seu d'Urgell was twee keer etappeplaats in de wielerkoers Ronde van Frankrijk. Beide keren won een Belg. In 1968 Herman Vanspringel en in 1974 Eddy Merckx. Het Parc del Segre was locatie voor de Olympische Zomerspelen van 1992. Het basketbalteam AE Sedis Bàsquet speelt sinds 2001 onafgebroken in de hoogste Spaanse damesklasse.
La Seu d’Urgell

La Seu d’Urgell (wym. [ɫəˌsɛwdurˈdʒɛʎ]; hiszp. Seo de Urgel) – miasto u stóp Pirenejów (dawniej Urgell lub Ciutat d’Urgell) i gmina w Hiszpanii, w Katalonii, w prowincji Lleida, w comarce Alt Urgell. Powierzchnia gminy wynosi 15,44 km². Zgodnie z danymi INE, w 2005 roku liczba ludności wynosiła 12317, a gęstość zaludnienia 797,73 osoby/km². Wysokość bezwzględna gminy równa jest 691 metrów. Współrzędne geograficzne La Seu d’Urgell to 42°21'N 1°27'E. W gminie znajduje się katedra romańska z XII wieku. Każdy kolejny biskup tutejszej diecezji jest, wraz z każdym kolejnym prezydentem Francji, współksięciem księstwa Andory. Podczas igrzysk olimpijskich w 1992 roku w Parku Olimpijskim Segre odbyły się zawody w kajakarstwie. Dynamika populacji 1991 – 10374 1996 – 10711 2001 – 10887 2004 – 11921 2005 – 12317 Miejscowości W skład gminy La Seu d’Urgell wchodzi siedem miejscowości, w tym miejscowość gminna o tej samej nazwie: Castellciutat – liczba ludności: 451 El Poble-sec – 116 Sant Antoni – 159 Sant Pere – 55 Santa Magdalena – 295 Serrat de la Capella – 85 La Seu d'Urgell – 11157 Zobacz też Lista biskupów Seo de Urgel Just z Urgellum
La Seu d'Urgell

La Seu d'Urgell (em catalão e oficialmente) ou Seo de Urgel (em castelhano) é um município da Espanha na província de Lérida, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 15,4 km² de área e em 2021 tinha 12 252 habitantes (densidade: 795,6 hab./km²). É a capital da comarca de Alto Urgel e a sede da Diocese de Urgel, cujo bispo é copríncipe de Andorra com o Presidente de França. Demografia Referências
Сео-де-Уржель

Сео-де-Уржель (исп. Seo de Urgel, кат. и баск. La Seu d'Urgell) — город и муниципалитет в Испании, входит в провинцию Льейда в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Альт-Уржель. Занимает площадь 15,44 км2. Население — 13 060 человек (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 107 км. Сео-де-Уржель был первой столицей графства Урхель. Город является центром епархии Урхеля. Епископ Уржельский (Урхельский) также, вместе с Президентом Франции, является соправителем соседней Андорры. Географическое положение Город находится на слиянии двух рек, Сегре и Гран Валира, расположенных на равнине длиной 7 км и высотой 691 метр, окруженной высокими горами, такими как горный хребет Кади. Равнина называется плана-де-ла-Сеу и была образована рекой Сегре. Поскольку он расположен на одном из главных перекрестков коммуникаций в каталонских Пиренеях, Сео-де-Уржель играет уникальную и историческую роль в графстве Уржель. Дороги в Андорру, Серданья и низкий Сегре сходятся на Сео-де-Уржель. Фотографии Население Примечания Ссылки Официальная страница Página del ayuntamiento de la Seo de Urgel Página sobre la Seo Página web de la Diputación de Lérida Seu Digital, noticias de la Seo de Urgel Datos generales Datos de interés Datos generales del Consejo Comarcal Datos generales de la Generalidad Datos del Instituto de Estadística de Cataluña
La Seu d'Urgell

La Seu d'Urgell (katalanskt uttal: [lə ˈsɛw ðuɾˈʒeʎ], spanska: Seo de Urgel) är en stad och kommun i provinsen Lleida i den autonoma regionen Katalonien i nordöstra Spanien. Staden ligger cirka 107,5 kilometer nordost om Lleida. Kommunen har 13 009 invånare (2025), på en yta av 15,19 km². Biskopen i staden är tillsammans med Frankrikes president statsöverhuvud i Andorra. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör La Seu d'Urgell. Officiell webbplats
Сео-де-Урхель

Се́о-де-Урхе́ль (ісп. Seo de Urgel), або Се́у-д'Урже́ль (кат. La Seu d'Urgell, МФА: [lə ˈsɛw ðurˈʒeʎ]) — муніципалітет і місто в Іспанії, в Автономній області Каталонія. Знаходиться у районі (кумарці) Алт-Уржель провінції Лєйда, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі Баґарії (округи) Ал-Пірінеу і Баль-д'Аран. Стара назва — Урхель, Уржель. Назва Сео-де-Урхель походить від латинського Sedes Urgelli, «Урхельський престол, Урхельське сидіння». Історія Урхельське графство Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 12.703 особи (з них менше 14 років — 14,9 %, від 15 до 64 — 68,5 %, понад 65 років — 16,5 %). У 2006 р. народжуваність склала 127 осіб, смертність — 158 осіб, зареєстровано 64 шлюби. У 2001 р. активне населення становило 5.003 особи, з них безробітних — 352 особи.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 7.738 народилися в Каталонії (з них 5.511 осіб у тому самому районі, або кумарці), 2.347 осіб приїхало з інших областей Іспанії, а 802 особи приїхали з-за кордону. Університетську освіту має 11,6 % усього населення. У 2001 р. нараховувалося 4.045 домогосподарств (з них 24,1 % складалися з однієї особи, 27,2 % з двох осіб,20,7 % з 3 осіб, 18,4 % з 4 осіб, 6,5 % з 5 осіб, 2 % з 6 осіб, 0,7 % з 7 осіб, 0,2 % з 8 осіб і 0 % з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві — 3,7 %, у промисловості — 9,7 %, на будівництві — 15,4 % і у сфері обслуговування — 71,2 %. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 4.196 осіб, поза районом — 1.276 осіб. Доходи населення У 2002 р. доходи населення розподілялися таким чином : Безробіття У 2007 р. нараховувалося 310 безробітних (у 2006 р. — 354 безробітних), з них чоловіки становили 37,1 %, а жінки — 62,9 %. Економіка У 1996 р. валовий внутрішній продукт розподілявся по сферах діяльності таким чином : Підприємства міста Промислові підприємства Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 7,6 % усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 28 % — від 60 до 89 м2, 46,8 % — від 90 до 119 м2 і 17,6 % — понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 16 % було одноповерховими, 31,8 % — двоповерховими, 24,4 % — триповерховими, 11,8 % — чотириповерховими, 11,1 % — п'ятиповерховими, 3,7 % — шестиповерховими, 0,6 % — семиповерховими, 0,6 % — з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 96,9 % усього населення (у 1996 р. — 98,1 %), вміли говорити нею 83,1 % (у 1996 р. - 85,8 %), вміли читати 80 % (у 1996 р. — 78,8 %), вміли писати 57 % (у 1996 р. — 51,1 %). Не розуміли каталанської мови 3,1 %. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 4.868 осіб (у 2003 р. — 5.343 особи). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: У муніципальних виборах у 2007 р. взяло участь 5.198 осіб (у 2003 р. — 5.898 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Релігія Центр Урхельської діоцезії Католицької церкви. Посилання Дані Інституту статистики Каталонії (кат.)
Igreja de Santa María de Matadars

Santa Maria de Matadars, conhecida também como Santa María de Marquet, é uma pequena igreja rural de origem moçárabe, situada na actual Masía del Marquet, a um quilómetro do município barcelonês de Pont de Vilomara em Espanha. Bibliografia consultada FONTAINE, Jacques. El mozárabe (De la serie La España románica). Encuentro ediciones, Madrid 1978. GÓMEZ MORENO, Manuel. Iglesias mozárabes. Arte español de los siglos IX a X. Editorial Universidad de Granada (edición facsímil), ISBN 84-338-2496-1
La Paeria

The Palace of La Paeria is the name the city hall of Lleida, Catalonia, Spain, which currently houses the city council. The see is located on Plaça de la Paeria. Lleida's mayor is called Paer en cap, a term also used for Cervera's mayor. The term paer derives from Latin paciarum, meaning "man of peace". This title was given to Lleida's mayor as a special privilege by king James I The Conqueror in 1264. Lleida's Paeria is an example of Catalan Gothic. The façade includes all of the usual elements found in the works of this medieval architectural school See also List of mayors of Lleida External links Paeria.cat Deprecated link archived 2012-12-04 at archive.today
Palacio de la Paeria

El palacio de la Paeria es la sede de la Paeria de Lérida, denominación tradicional del ayuntamiento de esta ciudad. El edificio está catalogado como bien de interés cultural. Etimología La Paeria se entiende como la casa del paer en cap. Este término es el que se utiliza para denominar a los alcaldes de los ayuntamientos de Lérida, Cervera y Almenar. El término paer procede de la palabra latina patiarium, que significa hombre de paz. Esta forma de nombrar los alcaldes, en el caso de la ciudad de Lérida es un privilegio otorgado en 1264 por el rey Jaime I en los antiguos cónsules de la ciudad. Es decir, el término "Paeria" designa a los ayuntamientos de Lérida, Cervera y Almenar Historia El palacio data del siglo XIII, aunque desde entonces ha sufrido múltiples transformaciones. Originalmente era la residencia de los Sanaüja, señores de Borjas Blancas, que en 1383 lo cedieron a la Paeria para albergar desde entonces el gobierno municipal. Arquitectura El edificio sigue el estilo del gótico catalán. La fachada contiene todos los elementos más habituales en esta escuela. A ras de suelo, hay una portalada coronada por un arco de medio círculo que recuerda el románico puesto que falta la punta típica del gótico, mientras en la segunda planta una serie de ventanas estrechas y altas vuelven al tema románico con semicírculos encima y dos columnas esbeltas cada una. Las ventanas en la primera planta son muy pequeñas y estrechas, lo cual da un aspecto defensivo al palacio. Arriba de la puerta hay tres escudos con la Señera Real; el de en medio puerta, además, una corona real. Véase también Anexo:Bienes de interés cultural de la provincia de Lérida Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Palacio de la Paeria. Paeria de Lérida Paeria de Cervera
Palais de la Paeria

Le palais de la Paeria est le siège de la Paeria, nom donné à la mairie de la ville de Lérida. Le bâtiment, classé bien d'intérêt culturel, se situe dans le centre historique de Lérida. Étymologie La Paeria doit être compris dans le sens de la maison du paer en cap. Ce terme est utilisé pour désigner les maires de Lérida et de Cervera. Le terme Paer vient du latin patiarium, qui signifie l'homme de paix. Cette manière d'appeler les maires de Lérida est un privilège accordé en 1264 par le roi Jacques Ier d'Aragon. Le terme Paeria désigne donc les municipalités de Lérida y Cervera. Histoire Le palais date du XIIIe siècle, mais a subi de nombreuses transformations. À l'origine, il s'agissait de la résidence des Sanaüja, seigneurs des Borges Blanques qui l'ont cédé en 1383 hébergeant depuis le gouvernement municipal. Architecture Le bâtiment suit le style Gótico catalán (es). Sa façade possède tous les éléments propres à ce style. Au rez, une porte surmonté d'une demi-arche rappelle le style roman car il manque la pointe typique du gothique. Au deuxième étage, il y a une série de fenêtres hautes et étroites, surmontées par des demi-cercles faisant revenir le style roman. Les fenêtres possèdent chacune deux minces colonnes. Les fenêtres du premier étage sont très petites et très étroites, cela donne un aspect défensif au palais. Au-dessus de la porte, il y a trois boucliers portant les armoiries royales. Celui du milieu porte en plus des autres, une couronne royale. Source de la traduction (es) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en espagnol intitulé « Palacio de la Paeria » (voir la liste des auteurs). Liens externes Ressource relative à l'architecture : Inventaire du patrimoine architectural de Catalogne Portail de la Catalogne Portail de l’architecture et de l’urbanisme Biens d’intérêt culturel en Espagne
Hospital Universitari Arnau de Vilanova

L'Hospital Universitari Arnau de Vilanova és el centre hospitalari de referència de la sanitat pública a les terres de Lleida i a algunes comarques de la Franja de Ponent. La seva gestió correspon a l'Institut Català de la Salut (ICS). Compta en l'actualitat amb una dotació de 462 llits. Història L'hospital fou inaugurat el juny de 1956 sota el nom de Residencia Sanitaria General Moscardó. Des de la seua construcció, l'Hospital ha viscut successives ampliacions i remodelacions. El 1987 s'inaugurà una nova ala annexa a l'antiga residència, que avui dia és l'entrada principal al complex. Va pertànyer a la xarxa d'hospitals de l'INP i després a l'INSALUD, fins a l'any 1981 que va ser traspassat a la Generalitat de Catalunya. El 2021 es va construir l'Edifici Hospitalari Polivalent a l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova, realitzat per l'empresa PMMT Arquitectura i promogut pel Servei Català de la Salut com a resposta de la crisi sanitària provocada per la COVID-19. L'edifici va ser premiat pels Premis Catalunya Construcció 2021 del CAATEEB L'any 1995 l'hospital es consolida dins la categoria d'Hospital Universitari. Actualment l'Institut de Recerca Biomèdica de Lleida disposa d'un edifici annex a l'hospital i a partir el 2015 es configura el nou Consorci Sistema Integral de Salut Lleida. Referències Enllaços externs Web de l'Hospital Universitari Arnau de Vilanova
University Hospital Arnau de Vilanova

The University Hospital Arnau de Vilanova (officially, Hospital Universitari Arnau de Vilanova in Catalan) is a public medical institution in Lleida, Catalonia, Spain, and the largest one in the surrounding area (terres de Lleida or terres de Ponent) and province. It was opened in 1956. Not to be confused with a hospital in Valencia called Hospital Arnau de Vilanova, the hospital in Lleida is run by the Catalan Health Institute (ICS) and has a total of 447 beds. Nowadays named after the Valencian physician Arnau de Vilanova, its first official name (in Francoist Spain) was Residencia Sanitaria General Moscardó and belonged, at first, to the Instituto Nacional de Previsión (INP) and then to INSALUD until 1981, when it was transferred to the Generalitat de Catalunya. External links Hospital Universitari Arnau de Vilanova official website ICS official website
Hospital Universitario Arnau de Vilanova

El Hospital Universitario Arnau de Vilanova (en catalán: Hospital Universitari Arnau de Vilanova) es el centro hospitalario de referencia de la sanidad pública de la provincia de Lérida, del Alto Pirineo y Arán y de algunas comarcas de la Franja de Aragón. Su gestión corresponde al Instituto Catalán de la Salud (ICS).​ Actualmente dispone de 463 camas.​ Historia El hospital fue inaugurado en junio de 1956 con el nombre Residencia Sanitaria General Moscardó, dentro del Seguro Obligatorio de Enfermedad. Desde su construcción, el Hospital ha vivido sucesivas ampliaciones y cambios. En 1987 se inauguró un ala aneja a la antigua residencia, que hoy en día es la entrada principal al complejo. Perteneció a la red de hospitales del Instituto Nacional de Previsión (INP), y después al Instituto Nacional de la Salud (INSALUD), hasta el año 1981 que se trasladó a la Generalidad de Cataluña. En el año 1995 el hospital se consolida dentro de la categoría de Hospital Universitario. En 2021 se construyó el Edificio Hospitalario Polivalente en el Hospital Universitario Arnau de Vilanova, realizado por la empresa PMMT Arquitectura y promovido por el Servei Català de la Salut como respuesta a la crisis sanitaria provocada por la pandemia de la COVID-19.​ El edificio fue premiado en los Premios Cataluña Construcción 2021​ Actualmente, el Instituto de Investigación Biomédica de Lérida dispone de un edificio anexo al hospital. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Hospital Universitario Arnau de Vilanova. Sitio web oficial
Hôpital universitaire Arnau de Vilanova

L'Hôpital universitaire Arnau de Vilanova est un hôpital situé à Lérida dans la communauté autonome de Catalogne, en Espagne. Fondé en 1956, c'est l'hôpital de référence pour la province de Lérida et pour quelques comarques de la frange d'Aragon. Liens externes Ressource relative à la santé : Catálogo Nacional de Hospitales Site officiel Notes et références Portail de la médecine Portail de la Catalogne