Torre de Castellnou de Bages

La torre de Castellnou de Bages és un edifici del municipi homònim (Bages), declarat bé cultural d'interès nacional. S'aixeca dalt un carener estès a la banda de llevant del terme, en un indret dominant de la vall del Llobregat. Història El terme de Buc (Buco, Bugo o Bugu), documentat el 952, no tenia castell propi, ja que al límit amb Santpedor s'aixecava el castell d'or, destruït per la ràtzia d'Almansor el 999. Això va impulsar la construcció d'un nou castell, documentat el 1001. El domini eminent era en mans dels comtes de Barcelona, i la comtessa Ermessenda de Carcassona l'infeudà, junta amb altres castells, a Guifré de Cerdanya, que entre el 1018 i el 1023 jurà fidelitat a la comtessa. El domini feudal era en mans dels Balsareny, i així, el 1020 Guifré de Balsareny el vengué a la seva muller Ingilberga, que en el seu testament del 1038, el llegà al seu fill Bernat Guifré de Balsareny. El 1045, aquest va estar a favor de la seva de la neboda Guilla, de la família Lluçà. Aquesta dama havia estat la segona muller del comte Berenguer Ramon I i després es casà de nou amb el vescomte de Barcelona Udalard II. El 1187, l'hereu Berenguer I de la Guàrdia el llegà en el seu testament a Arbert de Castellvell en alou franc i lliure. Posteriorment, va passar a mans de la Corona, i el 1246, Jaume I el permutà al bisbat de Vic per diverses propietats al regne de València. Els bisbes uniren Castellnou, el Sallent i el Artés, que ja posseïen, sota una mateixa baronia, si si bé mantenint la separació dels diversos termes, i el 1321 requeriren al rei Jaume II la confirmació de la jurisdicció dels tres castells. El seu domini perdurà fins a la desaparició dels senyorius jurisdiccionals. Descripció De l'antic castell només en resta una gran torre cilíndrica dalt d'un turó amb bones vistes, força malmesa, amb restes de murs i fossat de l'estructura primitiva tot al seu voltant. Està assentada en un terreny abrupte, amb desnivell. Al voltant de la torre hi ha restes de d'edificacions molt malmeses que es creu que formarien part de l'estructura primitiva. La torre, de secció circular, té uns 12 m d'alçada i un diàmetre exterior de 7,03 m, mentre que al seu interior és de 2,13 m. El gruix del mur és de 2,45 m i consta de tres pisos que van reduint la seva alçada a mesura que creixen en altura. No existeixen obertures tot i que sembla que devia comptar amb una porta a l'altura del segon pis. L'aparell està fet a base de blocs de pedra disposats en fileres i units amb morter gris. Hi ha restes d'arrebossat en els murs exteriors. L'alçada és menor en cada nivell; el superior és el més baix. No es conserven vestigi d'obertures però es creu que només devia tenir una porta encarada a llevant a l'altura del segon tram. Atesa la manca de finestres, devia tenir un terrat o galeria des d'on atalaiar els voltants i fer senyals. L'aparell és fet amb blocs de pedra escantonats disposats en rengleres horitzontals i fixats amb un morter molt compacte de calç i sorra. Als paraments externs hi ha grans clapes de morter que denoten que la torre havia estat totalment arrebossada a l'exterior. A la banda de migjorn de la torre hi ha restes d'una construcció rectangular amb murs de 1,10 m de gruix que s'enfonsen uns 70 cm a partir del nivell del sòl. El rectangle fa 2,90 m d'amplada en la cara de ponent. La mida de les altres cares no es pot determinar tot i que el mur sud s'estira fins a 4,35 m i el nord fins a 2,45 m. A llevant de la torre, situat en el pendent, hi ha un mur de 6,60 m de llarg i 1 m d'alt que devia ser un mur de contenció. L'aparell és més desordenat que el de la torre, amb filades horitzontals amb la majoria de blocs ajaguts. Els carreus, aquí, són fixats amb fang. El turó on s'alça la torre, sobretot a migjorn, és tallat per un vall (fossat) en forma de «V». Referències Vegeu també Castell de Mura Can Cordelles Casa Cordelles Enllaços externs «Castell de Castellnou de Bages». Castells Catalans (blog), 13-11-2012.