NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Cerdanya (comarca)

Cerdanya (Catalan pronunciation: [səɾˈðaɲə]; Spanish: Baja Cerdaña, pronounced [ˈbaxa θeɾˈðaɲa]; French: Basse-Cerdagne, pronounced [bɑs sɛʁdaɲ, bas-]) is a comarca in northern Catalonia, in the Pyrenees, on the border of Catalonia with France and Andorra. Within Catalonia, Cerdanya is divided between Catalan provinces of Girona and Lleida. Cerdanya's neighbouring comarques are Alt Urgell, Berguedà, and Ripollès. Cerdanya is in the "vegueria" of Alt Pirineu, according to "Vegueries of Catalonia law". The area is sometimes called Baixa Cerdanya ([ˈbaʃə səɾˈðaɲə]; literally "Lower Cerdanya") to distinguish it from Alta Cerdanya ("Upper Cerdanya") which was ceded to France by the Treaty of the Pyrenees in 1659, dividing the wider Cerdanya. "Subcomarques" include la Batllia or petita Cerdanya, and el Baridà. Llívia is a Catalan exclave in Cerdanya, completely surrounded by French territory. Municipalities References Literature Peter Sahlins, Boundaries. The Making of France and Spain in the Pyrenees (Berkeley: Univ. of California Press, 1989). ISBN 0-520-07415-7 External links Official comarcal web site Information about Baixa Cerdanya on the site of the Generalitat de Catalunya (in Catalan)
Basse-Cerdagne

La Basse-Cerdagne est la partie occidentale espagnole de la Cerdagne, région naturelle divisée en deux depuis le Traité des Pyrénées, et une comarque située dans la région de Catalogne. Carte Comarques limitrophes Géographie Elle fait partie du domaine Hautes-Pyrénées-et-Aran, et est située dans les provinces de Lérida et de Gérone. Elle est frontalière au nord avec la principauté d'Andorre et la Cerdagne française, à l'est avec le Ripollès, au sud avec la Berguedà et à l'ouest avec l'Alt Urgell. La Basse-Cerdagne appartient à la région historique de la Cerdagne qui fut séparée en deux entre la France et l’Espagne lors du Traité des Pyrénées en 1659. La Basse-Cerdagne possède aussi une exclave (Llívia), dans la Haute-Cerdagne qui constitue le territoire français. Sa capitale est Puigcerdà. Communes et nombre d'habitants Alp 1 576 Bellver de Cerdanya 2 014 Bolvir 329 Das 193 Fontanals de Cerdanya 446 Ger (Cerdagne) 444 Guils de Cerdanya 452 Isòvol 278 Lles de Cerdanya 220 Llívia 1 388 Meranges 87 Montellà i Martinet 597 Prats i Sansor 213 Prullans 246 Puigcerdà 8 949 Riu de Cerdanya 112 Urús 200 Gastronomie Gastronomie de la Cerdagne Fromage de l'Alt Urgell i la Cerdanya Voir aussi Liens externes (ca) Portail touristique de la Cerdagne (ca) Institut des statistiques de Catalogne (ca) Patrimoine historico-artistique de la Basse-Cerdagne Portail de la Catalogne Portail des Pyrénées
Baixa Cerdanya

Alsó-Cerdanya (katalánul Baixa Cerdanya, spanyolul Baja Cerdaña) járás (comarca) Katalóniában, Girona és Lleida tartományokban, a Felső-Pireneusok és Aran (Alt Pirineu i Aran) katalán régióban, a Pireneusokban. Cerdanya másik része, Felső-Cerdanya (Alta Cerdanya) már Franciaországban található. A járás egy része (Llívia központtal) a folytonos országhatártól északra enklávéként, francia területekkel körülvéve helyezkedik el. Székhelye Puigcerdà. Andorrával, Ripollès, Berguedà, Alt Urgell és a franciaországi Felső-Cerdanya járásokkal határos. A középkorban Cerdanya grófság része volt. Települések Kapcsolódó szócikkek Felső-Cerdanya Cerdanya Kapcsolódó irodalom Manel Figuera (2005). Els 40 millors racons de la Cerdanya. Barcelona, RACC-62. ISBN 84-96149-39-0. Volum 5 (2004). La Gran Enciclopèdia en català. Barcelona, Edicions 62. ISBN 84-297-5433-4.: CS1 karbantartás: numerikus név: szerzőfelsorolás (link) Juan Antonio Bertrán (1992). La Cerdaña de siempre. Barcelona, Editorial Juventud. ISBN 84-261-2660-X. Enric Sànchez-Cid (2003). Del Cap de Creus a la Franja. Valls, Cossetania Edicions. ISBN 84-96035-93-X. DDAA (2005). La guia RACC de Catalunya. Barcelona, RACC-Edicions 62. ISBN 84-96149-36-6. Enric Ventosa i Serra (2004). Les esglésies romàniques de la Cerdanya. Barcelona, Farell. ISBN 84-95695-39-1. DDAA (1998). Un any a la Cerdanya. Descobrir Catalunya, Edicions 62. ISSN 1138-2813. Semproniana, Pròleg: Ignasi Riera (1995). La Cuina Tradicional de Cerdanya. Tremp, Garsineu Edicions. ISBN 84-88294-53-0. Antoni Mañé - Lluís Vidal i Carme Vila (2006). Guia dels monuments megalítics de la Cerdanya. Publicacions Abadia de Montserrat. ISBN 84-84158-29-2. Jegyzetek Források Instituto Nacional de Estadística (spanyolul) IDESCAT: Baixa Cerdanya (katalánul) További információk Hivatalos weboldal (katalánul) Turizmus Archiválva 2018. augusztus 2-i dátummal a Wayback Machine-ben (katalánul)
Baixa Cerdanya

La Baixa Cerdanya (che in catalano significa "Bassa Cerdanya"; in spagnolo Baja Cerdaña) è una delle 41 comarche della Catalogna, con una popolazione di 16.862 abitanti; suo capoluogo è Puigcerdà. Si tratta della parte meridionale della regione storica della Cerdanya, rimasta divisa tra Spagna e Francia per effetto del Trattato dei Pirenei (1659). Pur essendo ufficialmente denominata semplicemente "Cerdanya", la comarca è generalmente nota col nome di Baixa Cerdanya per distinguerla dalla contigua Alta Cerdanya, che si trova nel dipartimento francese dei Pirenei Orientali. Amministrativamente è divisa a metà tra la provincia di Lleida e la provincia di Girona; a quest'ultima appartengono il capoluogo e l'exclave di Llívia. Lista dei comuni della Baixa Cerdanya Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Baixa Cerdanya
Baixa Cerdanya

Baixa Cerdanya is een comarca van de Spaanse autonome regio Catalonië. Het is onderdeel van de provincies Girona en Lleida. In 2005 telde Baixa Cerdanya 16.862 inwoners op een oppervlakte van 546,57 km². De hoofdstad van de comarca is Puigcerdà. Gemeenten
Baixa Cerdanya

Baixa Cerdanya (wym. [ˈbaʃə sərˈðaɲə]), oficjalnie Cerdanya (hiszp. (Baja) Cerdaña) – katalońska comarca w Pirenejach, w prowincjach Girona i Lleida. Graniczy z comarkami: Alt Urgell, Berguedà i Ripollès, a także z historyczną comarką Alta Cerdanya we Francji i Andorą. Jej terytorium stanowi część historycznej comarki i hrabstwa Cerdanyi. W 1659 roku na mocy traktatu pirenejskiego część ta została przyznana Hiszpanii. Po podziale przyjęło się potocznie określać własność hiszpańską jako Baixa Cerdanya. Pozostała zaś jest współcześnie fragmentem departamentu Pireneje Wschodnie. Do hiszpańskiej części comarki należy eksklawa we Francji – Llívia. Gminy i liczba ludności Alp – 1315 Bellver de Cerdanya – 1738 Bolvir – 276 Das – 165 Fontanals de Cerdanya – 428 Ger – 409 Guils de Cerdanya – 368 Isòvol – 202 Lles de Cerdanya – 246 Llívia – 1173 Meranges – 85 Montellà i Martinet – 535 Prats i Sansor – 217 Prullans – 233 Puigcerdà – 8370 (stolica comarki) Riu de Cerdanya – 99 Urús – 206 Zobacz też Hrabstwo Cerdanyi Hrabiowie Cerdanyi Linki zewnętrzne Oficjalna strona comarki (kat.)
Baixa Cerdanha

Baixa Cerdanha (Baixa Cerdanya em catalão) é uma região (comarca) da Catalunha. É um dos dois fragmentos em que o território histórico da Cerdanha era dividido como resultado do Tratado dos Pirenéus de 1659. Abarca uma superfície de 546,57 quilômetros quadrados e possui uma população de 17.744 habitantes. Subdivisões A comarca do Baixa Cerdanya subdivide-se nos seguintes 17 municípios: Alp Bellver de Cerdanya Bolvir Das Fontanals de Cerdanya Ger Guils de Cerdanya Isòvol Lles de Cerdanya Llívia Meranges Montellà i Martinet Prats i Sansor Prullans Puigcerdà Riu de Cerdanya Urús Ligações externas «Site oficial do Consell Comarcal de la Baixa Cerdanya» (em catalão)
Баша-Серданья

Баша-Серданья (кат. Baixa Cerdanya) — район (комарка) в Испании, входит в провинции Льейда и Жирона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитеты Альп Бельвер-де-Серданья Больвир Дас Фонтанальс-де-Серданья Жер (Жирона) Гильс-де-Серданья Исоволь Льес-де-Серданья Льивия Меранжес Монтелья-и-Мартинет Пратс-и-Сансор Прульянс Пучсерда Риу-де-Серданья Урус Примечания
Cerdanya

Cerdanya är ett grevskap, comarca, i norra Katalonien, i Spanien. Grevskapet ligger på gränsen mot Frankrike och Andorra. Huvudstaden heter Puigcerdà, med 8 910 innevånare 2013. Kommuner Cerdanya är uppdelat i 17 kommuner, municipis. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från katalanskspråkiga Wikipedia, Baix Cerdanya, 17 september 2014.
Башя-Сарданья

Ба́шя-Сарда́нья або Сарда́нья - район (кумарка) Каталонії (кат. Baixa Cerdanya або Cerdanya). Столиця району - м. Пучсарда (кат. Puigcerdà). Район Башя-Сарданья поділено між двома провінціями : західна частина району входить до провінції Льєйда, східна частина району - до провінції Жирона. Фото Муніципалітети Алп (кат. Alp) - населення 1.576 осіб; Бальбе-да-Сарданья (кат. Bellver de Cerdanya) - населення 2.014 осіб; Булбі (кат. Bolvir) - населення 329 осіб; Ґілс-да-Сарданья (кат. Guils de Cerdanya) - населення 452 особи; Дас (кат. Das) - населення 193 особи; Же (кат. Ger) - населення 444 особи; Ізобул (кат. Isòvol) - населення 278 осіб; Льєс-да-Сарданья (кат. Lles de Cerdanya) - населення 220 осіб; Лібіа (кат. Llívia) - населення 1.388 осіб; Маранжас (кат. Meranges) - населення 87 осіб; Монталя-і-Мартінет (кат. Montellà i Martinet) - населення 597 осіб; Пратс-і-Сансо (кат. Prats i Sansor) - населення 213 осіб; Прулянс (кат. Prullans) - населення 246 осіб; Пучсарда (кат. Puigcerdà) - населення 8.949 осіб; Ріу-да-Сарданья (кат. Riu de Cerdanya) - населення 112 осіб; Урус (кат. Urús) - населення 200 осіб; Фунтаналс-да-Сарданья (кат. Fontanals de Cerdanya) - населення 446 осіб. Посилання Інтернет-сторінка ради району (кат.) Інформація Жанаралітату Каталонії (кат.) Інформація Інституту статистики Каталонії (кат.)
Estadi Municipal de Vilatenim

L'Estadi Municipal de Vilatenim és l'estadi on l'equip de la Unió Esportiva Figueres disputa els seus partits de futbol. Està ubicat a la sortida est de la ciutat de Figueres, a Vilatenim. Té una capacitat de 9.472 espectadors. Història A mitjans de la dècada dels 1980, i davant l'imminent ascens del club a la Segona Divisió A, la junta directiva que presidia Emili Bach havia emprès la construcció d'un nou terreny de joc. L'Ajuntament de Figueres adquirí uns terrenys al barri de Vilatenim per construir-hi un estadi que substituís l'antic i insuficient camp del carrer d'El Far. El 28 de desembre de 1985, adjudicà les obres del nou estadi de propietat municipal, segons el projecte de l'arquitecte local Enric Fita i amb un pressupost inicial de 139.704.632 pessetes, que incloïa un terreny de joc de 105 x 70 metres, amb aparcaments per a vehicles i accessos. La capacitat inicial fou de 4.927 espectadors. La il·luminació constava de quatre torres de 30 metres d'alçada. El pressupost es cobriria amb 90 milions de pessetes de l'Ajuntament, 25 milions de la Diputació de Girona i 25 més de la Generalitat de Catalunya. A criteri del club, s'amplià la capacitat fins als 9.472 espectadors, dels quals 2.023 sota cobert en tribuna, per la qual cosa el pressupost final s'enfilà per sobre dels 200 milions de pessetes. D'aquest augment, la U.E. Figueres n'aportà 45 milions. El 19 de gener de 1986 es col·locà la primera pedra i el 25 d'agost s'inaugurà oficialment. El partit d'inauguració, el 25 d'agost de 1986, es va disputar contra el FC Barcelona. Aquella nit, el Barça de Venables (i amb jugadors de renom com Urruti, Julio Alberto, Amor, Archibald i Lineker) caigué inesperadament amb una derrota contundent: 3 gols a 1. El camp estava ple de gom a gom i segons les cròniques es van recaptar 14 milions de pessetes. Al minut 48 de partit, El Figueres ja guanyava 3-0, amb gols de Cuevas (heroi de la nit segons la premsa esportiva), Valor (p.) i Valdo. El gol de l'honor barcelonista el va fer Nayim al minut 86. Referències Enllaços externs Web oficial de la UE Figueres
Estadi Municipal de Vilatenim

Das Estadi Municipal de Vilatenim ist ein Stadion in Figueres, Katalonien (Spanien). Der katalanische Verein UE Figueres bestreitet seine Heimspiele in diesem Stadion. Am 28. Dezember 1985 wurde in der Gemeinde Figueres der Bau des Stadions geplant, nachdem die Lokalmannschaft UE Figueres kurz vor dem Aufstieg stand. Das Stadion sollte vorerst eine Kapazität von 4.927 Zuschauern fassen und einen Kostenpunkt von 139.704.632 Pesetas haben, jedoch änderte man dies nach dem Aufstieg und erhöhte die Kapazität auf 9.472 Plätze. Man erweiterte das Parkplatzgelände und baute noch vier 30 Meter hohe Flutlichtmasten mit 18 Reflektoren, die eine Gesamtleistungen von 400 kW besitzen. So kam man am Ende auf ca. 200 Millionen Pesetas. Der UE Figueres trug dazu 45 Millionen Pesetas bei. Am 26. Januar 1986 begannen die Bauarbeiten, bei denen am Ende 82 Tonnen Stahlbeton verwendet wurden. Noch am 25. August desselben Jahres wurde das Stadion eingeweiht. Der UE Figueres bestritt dort gegen den FC Barcelona das Eröffnungsspiel und gewann mit 3:1. Weblinks Informationen zum Stadion auf der offiziellen Website des Vereins
Estadio Municipal de Vilatenim

El estadio municipal de Vilatenim es el terreno de juego donde el equipo de la Unió Esportiva Figueres disputa sus partidos de fútbol. Se encuentra ubicado en la salida de la ciudad de Figueras, en el barrio de Vilatenim. Orígenes El ayuntamiento de Figueras, presidido por Marià Lorca, ante el inminente ascenso del equipo de la ciudad a la 2ª División, adquiere unos terrenos en el barrio de Vilatenim, para realizar el proyecto de construcción de un estadio, que sustituya al vetusto e insuficiente Camp de l'Alfar. El 28 de diciembre de 1985, adjudica las obras del nuevo estadio de propiedad municipal, según el proyecto el arquitecto local Enric Fita y con un presupuesto inicial de 139 704 632 pesetas, que incluía un terreno de juego de 105 X 70 metros, con aparcamientos para vehículos y accesos y una capacidad para 4927 espectadores. La iluminación constaba de cuatro torres de 30 metros de altura, cada una de las cuales albergaba 18 reflectores, con una potencia total de 400 kW. Se emplearon en su construcción 2452 metros cúbicos de hormigón y 82 656 kilogramo de hormigón armado. El drenaje dispone de una red de tubos de hormigón poroso y el riego se realiza mediante 16 aspersores emergentes de rotación. La marquesina de la tribuna principal es de perfiles laminados y la cobertura de plancha de acero. La tribuna principal dispone de un palco presidencial, cabinas para la prensa escrita y audiovisual. El presupuesto se cubría con la aportación municipal de 90 millones de pesetas, la Diputación de Gerona colaboraba con otros 25 millones, al igual que la Generalidad de Cataluña. A criterio del Club, se amplió su capacidad hasta los 9000 espectadores, todos sentados, de los cuales 2023 se pueden ubicar en la tribuna principal cubierta. Por tal cosa, el presupuesto final se disparó hasta superar los 200 millones de pesetas. De este aumento sobre el presupuesto inicial la Unió Esportva Figueres aportó 45 millones de pesetas. El 19 de enero de 1986 se colocó la primera piedra, y el 25 de agosto del mismo año se inauguraba oficialmente. Inauguración La inauguración del estadio municipal de Vilatenim tuvo lugar el 25 de agosto de 1986, con un partido entre la Unió Esportiva Figueres, recién ascendido a la 2ª División "A" y el F.C. Barcelona, con resultado de 3-1 para los locales y con lleno absoluto en las gradas. Otros terrenos de juego de la U.E.Figueres Huerta del Instituto Huerta de el Macau Campo de las Monjas Campo d'El Far Enlaces externos Instalaciones del UE Figueras
Tortosa

Tortosa (latinsky: Dertusa nebo Dertosa) je hlavní město comarcy Baix Ebre v provincii Tarragona v Katalánsku ve Španělsku. Leží 12 m n. m. u řeky Ebro. Má 33 864 obyvatel (2015). Zpět od Maurů ji dobyl hrabě Ramon Berenguer IV. z Barcelony v roce 1148, za pomoci místních žen, které později vyznamenal Řádem sekery. Demografie Demografický vývoj Tortosy mezi lety 1991 a 2004. Partnerská města Alcañiz, Španělsko, 1972 Avignon, Francie, 1968 Le Puy-en-Velay, Francie, 2005 Tartus, Sýrie, 2007 Vercelli, Itálie, 2003 Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tortosa na Wikimedia Commons Oficiální stránky Video o Tortose
Tortosa

Tortosa er en spansk by ved Middelhavet i det sydlige Catalonien, ca. 190 km. sydvest for Barcelona. Under Romerriget hed byen Dertosa. I den anden halvdel af juli har man i byen siden 1996 afholdt en årlig renæssancefestival. Inden Pave Hadrian 6. blev udnævnt som pave, var han af Karl 5. blevet udnævnt som biskop af Tortosa. Spaniens største flod, Ebro, løber gennem byen. Kilder Eksterne henvisninger Ajuntament de Tortosa / Ayuntamiento de Tortosa
Tortosa

Tortosa (Provinz Tarragona) ist eine alte katalanische Bischofsstadt am Ebro. Geschichte Nach der Eroberung durch die Mauren (714) wurde Tortosa 1148 von einem Teilheer des Zweiten Kreuzzugs für den Grafen Raimund Berengar IV. von Barcelona zurückgewonnen. In den Jahren 1413/14 fand hier die Disputation von Tortosa statt, eines der erzwungenen Religionsgespräche zwischen Christen und Juden im Mittelalter. Während des Spanischen Bürgerkrieges war die Umgebung der Stadt 1938 vier Monate lang Schauplatz der Ebroschlacht. Wirtschaft Die Wirtschaft der Stadt stützt sich vor allem auf den landwirtschaftlichen Handel (Oliven, Reis, Zitrusfrüchte) sowie auf Textil-, Zucker- und Keramikindustrien. Klimatabelle Sehenswürdigkeiten Gotische Kathedrale von Tortosa aus den Jahren 1347 bis 1557, die sowohl maurische (Turm) als auch klassizistische (Fassade) Elemente besitzt Bischofspalast von 1316 Reials Col·legis de Tortosa Castell de la Zuda aus dem 10. Jahrhundert, heute als Hotel (Parador) genutzt, mit Ausblick über die Stadt und das untere Ebrotal Casa Brunet, erbaut 1913 Schlachthof, erbaut 1906 bis 1908 siehe auch: Liste der Kulturdenkmäler in Tortosa Städtepartnerschaften Tortosa ist verschwistert mit: Frankreich Avignon in der Region Provence-Alpes-Côte d’Azur (Frankreich) Spanien Alcañiz in Aragonien (Spanien) Italien Vercelli im Piemont (Italien) Frankreich Le Puy-en-Velay in der Region Auvergne-Rhône-Alpes (Frankreich) Syrien 2024 Tartus an der syrischen Mittelmeerküste Mit der Stadt verbundene Personen Pedro de Alberni (1747–1802), Offizier und Politiker Josep Antoni Martí (1719–1763), Komponist aus Katalonien Ramón Cabrera y Griño (1806–1877), carlistischer Heerführer Rosa Molas y Vallvé (1815–1876), Ordensgründerin und Heilige der römisch-katholischen Kirche Felip Pedrell (1841–1922), Komponist und Musikwissenschaftler Jaume Ferran i Clua (1851–1929), Arzt und Bakteriologe Marcelino Domingo (1884–1939), Politiker Rafael J. Salvia (1915–1976), Filmregisseur und Drehbuchautor José O’Callaghan (1922–2001), Jesuit und Theologe mit dem Schwerpunkt Biblische Textkritik und Papyrologie, 1983 bis 1986 Dekan der Biblischen Fakultät des Päpstlichen Bibelinstituts in Rom Ricardo María Carles Gordó (1926–2013), römisch-katholischer Erzbischof von Barcelona, von 1969 bis 1990 Bischof von Tortosa Laia Forcadell (* 1982), Hürdenläuferin Jeremy Alcoba (* 2001), Motorradrennfahrer Siehe auch Bistum Tortosa Parc Natural dels Ports (Biosphärenreservat) Ebrodelta (Biosphärenreservat) Schwestern Unserer Lieben Frau vom Trost Weblinks Offizielle Website von Tortosa (katalanisch, spanisch) Einzelnachweise
Tortosa

Tortosa település Spanyolországban, Tarragona tartományban. Tortosa Tivenys, El Perelló, Camarles, L'Aldea, Amposta, Masdenverge, Santa Bàrbara, Tarragona, Roquetes, Alfara de Carles, Aldover, La Sénia és Beceite községekkel határos. Lakosainak száma 35 997 fő (2025). Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Tortosa

Tortosa – miasto portowe w Hiszpanii, w Katalonii nad rzeką Ebro. Około 31 tys. mieszkańców. W tym mieście rozwinął się przemysł papierniczy, szklarski, włókienniczy, chemiczny, spożywczy oraz materiałów budowlanych. Znajduje się tu stacja kolejowa Tortosa. Miasto jest siedzibą rzymskokatolickiej diecezji Tortosa. Z Tortosy pochodził Ibrahim ibn Jakub, X-wieczny podróżnik i kupiec. Współpraca Zobacz też Felipe Pedrell (1841-1922), kompozytor. Antonio Casanova y Estorach (1847-1896), malarz Francisco Gimeno Arasa (1858-1927), malarz. Linki zewnętrzne Ajuntament de Tortosa / Ayuntamiento de Tortosa (Ratuzc)
Tortosa

Tortosa é um município da Espanha na , província de Tarragona, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 218,45 km² de área e em 2021 tinha 33 572 habitantes (densidade: 153,7 hab./km²). É a capital da comarca do Baixo Ebro. Durante o período romano chamava-se Dertosa. Demografia Locais de interesse Catedral de Santa Maria Reials Col·legis / Reales Colegios Palácios Castelo Personagens ilustres Adriano VI (Utrecht, 1459 – Roma, 1523). Willem van Enckenvoirt (1464 - 1534), cardeal neerlandês, bispo de Tortosa e de Utrecht. Francisco Gil de Frederico e Sans (Mártires do Vietname) Pedro Alberni (1747-1802) Ramón Cabrera (Tortosa, 1806-Wentworth, 1877). Manuel Domingo y Sol (1836-1909). Felipe Pedrell (Tortosa, 1841-Barcelona, 1922). Antonio Casanova y Estorach (Tortos, 1847-Paris, 1896), pintor. Jaume Ferran i Clua (Corbera de Ebro, 1851-Barcelona, 1929), médico. Francisco Gimeno Arasa (Tortosa, 1858-Barcelona, 1927), pintor. Agustín Querol (Tortosa, 1860-Madrid, 1909), escultor José María Marqués García (Tortosa, 1861-Barcelona, 1938), pintor. Víctor Beltrí (Tortosa, 1862-Cartagena, 1935), arquiteto. Marcelino Domingo (Tarragona, 1884-Toulouse, 1939), político. Rafael Vidiella (Tortosa, 1890-Barcelona, 1982): político. José Subirats Piñana (Tortosa, 1920-Barcelona, 2017), político. José Benet Espuny (Tortosa, 1920-2010), pintor. Ricard Salvat (Tortosa, 1934-Barcelona, 2009). Pere Ponce (Tortosa, 1964), ator. Ver também Referências Ligações externas Ebrebiosfera (Terras do Ebro-Reserva da biosfera) Festival do Renascimento de Tortosa
Тортоса

Тортоса (исп. Tortosa) — город и муниципалитет в Испании, входит в провинцию Таррагона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Баш-Эбре. Занимает площадь 218,45 км2. Население — 36 824 человек (на 2009 год). 24 % населения составляют эмигранты из 96 стран мира. Примерно 800 человек из бывших стран СССР. Расстояние до административного центра провинции — 69 км. История Первое упоминание как о городе относится ко II веку до нашей эры, это были времена, когда римские завоеватели объявили Иберийский полуостров своей провинцией, центром этой провинции был город Таррако (Таррагона) и на тот момент был самым большим городом, площадь города составляла более 70 га. Тортоса в эти времена носила название — Дертоса, по территории примерно была сопоставима с Барсино (Барселона). На протяжении веков город был важным экономическим центром римской провинции, из-за своего расположения на реке являлся перевалочным пунктом между морем и материком. В 506 году контроль над Тортосой установили вестготы Алариха II. Тортоса имела даже свой амфитеатр на несколько тысяч человек, но до наших времен он не сохранился, на его месте в XIII веке, предположительно, был построен кафедральный собор. В IX веке Тортоса была крепостью сарацин. В 810 году Людовик I Благочестивый лично возглавил поход на Тортосу. Карл Великий прислал ему в помощь большое войско. Подступив к городу, Людовик непрерывно атаковал, применяя тараны и другие осадные орудия и, проломив стены, через сорок дней после начала осады взял город. Падение Тортосы было значительной потерей сарацин. В 1010—1060 и 1081—1099 годах Тортоса являлась столицей одноименной тайфы. В 1148 году после почти 400 лет мусульманского владычества Тортоса была освобождена Рамоном Беренгером IV в рамках Второго крестового похода. В 1413 году в Тортосе состоялся самый знаменитый из христианско-еврейских диспутов. Население Известные уроженцы Адриан VI Диспуч, Кристофор (1510—1574) — каталонский литератор. Рамо́н Кабре́ра-и-Гриньо́ (1806—1877) — испанский карлистский генерал. Педрель, Фелипе (1841—1922) — испанский композитор, музыковед и педагог. Ха́йме Ферра́н (1851—1929) — испанский медик и бактериолог. Араса, Франсиско Химено (1858—1927) — испанский художник. Ибрагим ибн Якуб (912—966) — еврейский путешественник Достопримечательности Замок Тортоса Фотографии См. также Екимов, Вячеслав Владимирович — советский и российский велогонщик Примечания Ссылки Официальная страница Ayuntamiento de Tortosa