NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Castillo de Claverol

El castillo de Claverol está ubicado en el punto más alto del núcleo urbano de Claverol, actualmente perteneciente al municipio de Conca de Dalt, de la comarca del Pallars Jussá (Cataluña, España). Está protegido, de modo genérico, por el decreto de 22 de abril de 1949 sobre protección de los castillos españoles​ y por la ley 16/1985 del Patrimonio Histórico Español.​ Historia Está documentado por primera vez en 973, cuando el conde Ramón III de Pallars Jussá hace una donación al monasterio de Sant Pere de les Maleses, al que donó el pueblo de Sossís, del término del castillo de Claverol. Este castillo fue objeto de intercambios entre los condes pallareses. Así, por ejemplo, en 1381 consta como propiedad de los condes del Pallars Sobirá.​ A finales de la Edad Media perteneció a los Toralla, gobernadores del castillo de Toralla, que mantuvieron su señorío hasta finales del siglo XVIII. Durante el siglo XIX perteneció a los Motes, que habían obtenido el título de barones de Claverol el siglo anterior. Del castillo solo queda una torre cilíndrica de 7 metros de alto, que tuvo que ser más alta. Las paredes tienen un grosor de 140 cm. También quedan algunos muros. Durante un tiempo se usó como depósito de agua del pueblo. La torre está hecha de sillares de tamaño medio, dispuestos en hiladas regulares (obra de finales del siglo XI). Cuenta la tradición local que san José de Calasanz disponía de una habitación reservada en el castillo mientras fue rector de la parroquia de Claverol.​ Referencias Bibliografía BENITO I MONCLÚS, Pere i BOLÒS I MASCLANS, Jordi. "Castell de Claverol", a El Pallars. Barcelona: Enciclopedia Catalana, 1993 (Cataluña románica, XV). ISBN 84-85194-56-X CASTILLÓ, Arcadi i LLORER, T. "El Pont de Claverol", en El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundación Enciclopedia Catalana, 1984 (Gran geografía comarcal de Cataluña, 12). ISBN 84-85194-47-0. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Castillo de Claverol.
Castell de Godmar

El castell de Godmar (o Gotmar), també conegut com a Cal Comte, és una casa forta al barri de Pomar de Dalt de Badalona, catalogada com a bé cultural d'interès nacional. Història i descripció Probablement construït sobre una antiga vil·la romana, està situat a la vall de Pomar, i no gaire lluny s'hi trobaren unes tombes olerdolanes. El 989, el bisbe de Girona Godmar III adquirí el lloc, documentat com a alou des del 1030. El 1402, passà als Centelles, després Blanes-Centelles, que donaren nom al territori com a Quadra de Blanes. L'edifici conserva elements romànics (segles xii i xiii), així com també d'època gòtica (segle xv). En aquell moment, era un casal fortificat i emmurallat, amb una torre de defensa adossada. Durant el segle xix, els ducs de Solferino el van fer reformar dins l'estètica neomedieval imperant a l'època, donant-li l'aspecte actual de castell romàntic amb muralles i merlets i torres; en destaca la col·locació d'alguns elements gòtics i romànics, per exemple finestres, i l'escut dels Centelles, pertanyents al destruït castell de Centelles, propietat de la mateixa família. L'interior conserva mobles, pintures i altres béns històrics salvats del saqueig del 1936. En destaca el pati i la capella del Sant Crist, que conserva una talla de Ramon Amadeu i un crucifix restaurat per Frederic Marès. La finca estigué tradicionalment dedicada a l'agricultura i, en part, com a jardí romàntic. Alguns espècimens centenaris han estat catalogats per la Diputació de Barcelona. Encara pertany a la mateixa família, que l'empra de domicili particular. Tanmateix, després que els darrers masovers abandonessin els conreus, es proposà la conversió dels terrenys de les antigues terrasses de conreu en un camp de pitch and putt, inaugurat el 1997. Notes Referències Vegeu també Palau dels Comtes de Centelles Palau Centelles Bibliografia Coromines, Joan. Onomasticon Cataloniae. vol. IV. Barcelona: Curial Ed. Catalanes, 1989-1997. ISBN 9788472568549. Cuyàs i Tolosa, Josep Maria. Història de Badalona. vol. IV. Gràfiques Duran, 1975-1982. Llopis Barceló, Àngel. Recull històric de 20 anys de Pitch & Putt a Catalunya]. Barcelona: Federació Catalana de Pitch and Putt, 2010. Villarroya, Joan (dir.); d. a.. Història de Badalona. Badalona: Museu de Badalona, 1999. ISBN 84-88758-03-0. Enllaços externs «Castell de Godmar (Cal Comte)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
Parc de la Bòbila

El Parc de la Bòbila és un parc situat al barri de Morera de Badalona, tot i que es troba en la frontera amb Bufalà i dona serveis a ambdós barris. En la seva primera fase estigué delimitat per l'avinguda Bac de Roda i els carrers Molí de la Torre i Torrent de la Font, a més del Parc Serentill; actualment s'estén al llarg de tota la riera, més enllà de Bac de Roda, i arriba pràcticament al carrer del Puigmal, de manera que compta amb una superfície total d'unes 3,5 ha. L'espai del parc s'estén a banda i banda del Torrent de la Font, un curs fluvial avui canalitzat que converteix el parc en part d'un sistema fluvial que constitueix un autèntic corredor biològic dintre de la ciutat, que va des de l'autopista B-20 fins a la C-31. Transports En els contorns del parc, algunes fora de les immediateses, té una sèrie de parades d'autobús, totes operades per TUSGSAL. B6 (Badalona H. Can Ruti - Badalona Estació Rodalies) B8 (Badalona Bonavista - Bufalà - La Morera - Bonavista) B9 (Badalona Bonavista - La Morera - Bufalà - Bonavista) B19 (Badalona H. Can Ruti - Barcelona H. Vall d'Hebron) B24 (Badalona H. Can Ruti - Barcelona Rda. St. Pere) B26 (Badalona H. Can Ruti - St. Adrià de Besòs Estació Rodalies) N2 (L'Hospitalet de Llobregat Av. Carrilet - Badalona Via Augusta) Referències
Klášter Sant Joan de les Abadesses

Klášter Sant Joan de les Abadesses je benediktinský klášter ve vsi Sant Joan de les Abadesses 11 km vzdálený od města Ripoll v Katalánsku ve Španělsku. Historie kláštera Tato benediktinská fundace byla založena roku 887 barcelonským hrabětem Guifredem I. Chlupatým zřejmě na žádost jeho dcery Emmy. Emma se pak stala první abatyší. V počátečních desetiletích fungování konventu se stalo tradicí, že abatyšemi se stávaly dcery vysoké katalánské šlechty (hrabat z Barcelony, hrabat z Cerdanye aj.) Pikantní je obvinění z nemravnosti, které přimělo papeže roku 1017 klášter dočasně uzavřít. Podle sousedního hraběte Tallaferra, zájemce o klášterní privilegia, se abatyše Ingilberga a mnoho nižších řádových sester pravidelně spouštělo s hrabětem Arnauem. Klášterní architektura Dnešní budova kláštera vznikala převážně v rozmezí 12.-15. století. Kostel je jednolodní stavbou vysvěcenou roku 1150. Je postaven na křížovém půdorysu s pěti apsidami. Křížová chodba je ukázkou katalánské gotiky. Zjevuje se tam údajně duch zhýralého hraběte Arnaua. Sedí na koni a je doprovázen smečkou vyjících psů. Odkazy Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Klášter Sant Joan de les Abadesses na Wikimedia Commons Fotografie Románské umění v Katalánsku Fotky kláštera Ripoll a San Juan de las Abadesas Archivováno 20. 12. 2008 na Wayback Machine. Literatura M. ARMENGOU, Josep. El mite sexual del Comte Arnau. Barcelona: [s.n.], 1988. ISBN 84-404-2946-0.
Monastery of Sant Joan de les Abadesses

The Monastery of Sant Joan de les Abadesses is a monastery in the comarca of Ripollès, Catalonia, northern Spain. Until the year 945 it was the only female monastery in the area. History The monastery was founded in 885 by count Wilfred the Hairy, who destined it to the education of his daughter Emma, who later became the first abbess. Wilfred had previously founded the monastery of Santa Maria de Ripoll for his son Radulf. The church was consecrated on 24 June 887 by the bishop of Vic. In 1017, by request of Bernard I of Besalú, a papal bull suppressed the nunnery; Bernard acquired them, and brought into the monastery (now part of the bishopric of Besalú) a community of monks. From 1083 to 1114 it was under the Monastery of St. Victor of Marseille, who sent here a community of nuns of Greek origin. In 1114 the intervention of the Pope allowed a community of Augustinian canons to take possession of the monastery in a definitive way. Ruled by local abbots until 1484, later it was under commendatory abbots. In 1592 the monastery was secularized and converted into a simple collegiate, suppressed in 1856. It was declared a Historical Monument in 1931. Architecture The current church building date to the 12th century. In 1428 an earthquake destroyed the dome and the bell tower, and damaged the church, which was largely restored. The church has a single nave, included into a wide transept. The latter opens to five apses. It houses the altarpiece of the White Virgin, executed in 1343 by Florentine artists and the Baroque chapel of the Pains, which is home to a "Pietà" by Josep Viladomat. Due to its original location in the middle of the monastery, the transept once give access to both the female and the male sectors of the abbey. The sculptural complex of the "Descension", dating to c. 1250, is considered one of the most outstanding examples of Romanesque sculpture in Catalonia. The monastery has also kept a small 15th century cloister in Gothic style, with two floors, as well as an Abbot palace, dating to the same century. Sources Pladevall, Antoni (1970). Els monestirs catalans. Barcelona: Ediciones Destino. ISBN 84-233-0511-2. Rabuñal, Anxo (1995). Imatges de Catalunya. Madrid: El País-Aguilar. ISBN 84-03-59631-6. External links Monastery of Sant Joan de les Abadesses (in Spanish)
Monastero di Sant Joan de les Abadesses

Il Monastero di Sant Joan de les Abadesses è un monastero nella comarca catalana di Ripollès. Storia Il monastero fu fondato nell'885 dal conte di Barcellona Goffredo il Villoso, che lo destinò all'educazione della figlia Emma, che ne divenne poi la prima badessa. Goffredo aveva precedentemente fondato il monastero di Ripoll per suo figlio Rodolfo. La chiesa venne consacrata il 24 giugno 887 dal vescovo di Vic e fino al 945 fu l'unico monastero femminile della Catalogna. Nel 1017 il convento venne soppresso per mezzo di una bolla papale su richiesta di Bernardo I di Cerdanya, che lo acquisì e vi portò una comunità di monaci. Dal 1083 al 1114 il monastero fu posto sotto l'Abbazia di San Vittore di Marsiglia, che vi inviò una comunità di monache di origine greca. Nel 1114 l'intervento del Papa permise ad una comunità di canonici agostiniani di prendere possesso del monastero, che fu retto da abati locali fino al 1484 per poi passare sotto abati commendatari. Nel 1592 il monastero fu secolarizzato e trasformato in semplice collegiata, soppressa poi nel 1856. È stato dichiarato monumento storico nel 1931. Architettura L'attuale edificio della chiesa risale al XII secolo e ha una pianta a croce latina con una navata unica, inserita in un ampio transetto, che si apre a tre absidi. Il transetto, per la sua collocazione originaria al centro del monastero, un tempo dava accesso sia al settore femminile che a quello maschile dell'abbazia. Il monastero ha anche un piccolo chiostro gotico del Quattrocento a due piani, oltre al palazzo dell'abate risalente allo stesso secolo. Il monastero ospita la pala d'altare gotica di Santa Maria la Bianca eseguita nel 1343 da artisti fiorentini, la cappella barocca dei Dolori che ospita una "Pietà" di Josep Viladomat e il complesso scultoreo della "Deposizione", che risale al 1251 ed è considerato uno degli esempi più notevoli di scultura romanica in Catalogna. Nel 1428 un terremoto distrusse la cupola ed il campanile e danneggiò la chiesa, che fu in gran parte restaurata. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Monastero di Sant Joan de les Abadesses
Parc de Can Rigal

El parc de Can Rigal es troba a l'Àrea Metropolitana de Barcelona, entre els municipis de Barcelona i L'Hospitalet de Llobregat, i el seu nom fa referència a Can Rigalt, una antiga explotació agrícola dedicada a la vinya, en els terrenys de la qual se situa la major part del parc actual. Va ser concebut amb criteris d'autosuficiència i sostenibilitat, una de les premisses bàsiques en la creació d'àrees verdes a la ciutat comtal en l'actualitat, com els parcs de la Primavera, de Torrent Maduixer i el de Rieres d'Horta. Història i descripció El 2012 es va inaugurar la part barcelonina, de 2 ha, i queda pendent la urbanització de la zona de l'Hospitalet, de 6 ha. És un parc de disseny modern, on destaquen uns grans panells solars que, alhora que produeixen energia, serveixen d'elements estètics del conjunt, ja que tenen una aparença gairebé escultòrica. El parc té dues àrees diferenciades: una zona de bosc mediterrani amb pins i alzines, en concordança amb la propera serra de Collserola; i un prat amb diverses plantacions de formes geomètriques poblades d'arbres caducifolis, on se situen també les zones de jocs infantils. Per la seva banda, un camí central presenta diverses àrees de descans i parterres geomètrics plantats amb espècies arbustives i herbàcies, i les pèrgoles amb plaques fotovoltaiques aporten ombra al passeig. El conjunt inclou un bar, una àrea per a gossos i un circuit d'aparells de gimnàstica. Per al disseny s'han tingut en compte criteris de sostenibilitat, especialment referent a l'enllumenat amb energia solar, l'ús de materials reciclats, la selecció d'espècies i l'ús racionalitzat de l'aigua, que inclou un sistema de recollida i reciclatge d'aigües pluvials. Referències Vegeu també Parcs i jardins de Barcelona
Parque de Can Rigal

El parque de Can Rigal se encuentra en el distrito de Les Corts de Barcelona. Fue inaugurado en 2012 con un proyecto desarrollado por el área metropolitana de Barcelona. Este parque fue concebido con criterios de autosuficiencia y sostenibilidad, una de las premisas básicas en la creación de áreas verdes en la ciudad condal en la actualidad, como los parques de la Primavera, de Torrent Maduixer y de Rieres d'Horta. Su nombre hace referencia a Can Rigal, una antigua explotación agrícola dedicada a la viña, en cuyos terrenos se ubica la mayor parte del parque actual. Descripción El área del parque está compartida por Barcelona y Hospitalet de Llobregat: en 2012 se inauguró la parte barcelonesa, de dos hectáreas, y queda pendiente la urbanización de la zona de Hospitalet, de seis hectáreas. Es un parque de diseño moderno, donde destacan unos grandes paneles solares que a la vez que producen energía sirven de elementos estéticos del conjunto, ya que tienen una apariencia casi escultórica. El parque tiene dos áreas diferenciadas: una zona de bosque mediterráneo con pinos y encinas, en consonancia con la cercana sierra de Collserola; y un prado con diversas plantaciones de formas geométricas pobladas de árboles caducifolios, donde se ubican también las zonas de juegos infantiles. Por su parte, un camino central presenta diversas áreas de descanso y parterres geométricos plantados con especies arbustivas y herbáceas, y las pérgolas con placas fotovoltaicas aportan sombra al paseo. El conjunto incluye un bar, un área para perros y un circuito de aparatos de gimnasia para la tercera edad. Para el diseño del parque se han tenido en cuenta criterios de sostenibilidad, especialmente en lo referente al alumbrado con energía solar, el uso de materiales reciclados, la selección de especies y el uso racionalizado del agua, que incluye un sistema de recogida y reciclaje de lluvias.​ Véase también Parques y jardines de Barcelona Historia de la jardinería en España Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Parque de Can Rigal.
Berguedà

Die Comarca Berguedà liegt in der Provinz Barcelona der Autonomen Gemeinschaft von Katalonien (Spanien). Der Gemeindeverband hat eine Fläche 1.186,11 km² und 40.279 Einwohner (2022). Lage Der Gemeindeverband liegt im nordöstlichen Teil Kataloniens, er grenzt im Norden an die Comarca Cerdanya, im Osten an Ripollès und Osona, im Süden an Bages und im Westen an Solsonès und Alt Urgell. Zusammen mit den Comarcas Anoia, Bages, Osona und Solsonès bildet die Region das Territorium Comarques Centrals. Die Stadt Barcelona liegt etwa 80 km südsüdöstlich. Der nördliche Teil des Landkreises, das Alt Berguedà (deutsch: Oberes Berguedà), liegt in der Hochgebirgsregion der Pyrenäen. Die Serra del Cadí (2430 m) bildet eine natürliche Grenze zum Hochtal der Cerdanya. In der Sierra del Cadí befindet sich auch der bereits 1983 gegründete Parc Natural del Cadí-Moixeró mit einem der charismatischen Berge der Pyrenäen: Die Doppelgipfel des Pedraforca (2497 m). Bei Castellar de n’Hug in 1295 m Höhe entspringt der Fluss Llobregat, der die ganze Comarca von Nord nach Süd durchfließt und die Lebensader des Kreises darstellt. Kurz vor der Hauptstadt Berga wird der Llobregat in einer Talsperre, der Pantà de la Baells, zu einem langen See mit einer Kapazität 109,5 hm³ aufgestaut. Der 1976 erbaute 102 m hohe Damm dient der Trinkwasserversorgung Barcelonas und der Stromgewinnung. Der südliche Teil des Landkreises, das Baix Berguedà (deutsch: Unteres Berguedà), liegt in der Ebene der zentralkatalanischen Senke. Dort befindet sich auch die Hauptstadt Berga, sie liegt fast exakt im Zentrum der Comarca. Sehenswürdigkeiten Von den etwa 80 romanischen Kirchen, die man in der Comarca findet, sind Sant Quirze de Pedret (4 km von Berga), Sant Vicenç in Obiols, Santa Maria (bei Avià), Sant Miquel de Lillet (2 km von La Pobla de Lillet) und San Juan de Cornudell bei Castellar de N’Hug von besonderem Interesse. Wirtschaft Bis vor wenigen Jahren spielte der inzwischen in der Krise befindliche Bergbau eine wichtige Rolle. Die traditionelle Viehzucht, Land- und Forstwirtschaft wird fast nur noch im Nebenerwerb betrieben. Von zunehmender Bedeutung ist der Tourismus für Wanderer, Bergsteiger und Skifahrer. Nur 14 km von Berga entfernt liegt das Skigebiet Rasos de Peguera (2000 m). Dolmen Der Dolmen von Molers (auch Dolmen von Cal Xisquet de Maçaners genannt) in Saldes ist einer der wichtigsten und der nördlichste in der Region Berguedà. Es wurde 1920 ausgegraben. Die Funde datieren den Dolmen auf etwa 1500 v. Chr., in die mittlere Bronzezeit. Gemeinden Siehe auch Liste der Comarques Kataloniens Weblinks Website der Comarca (katalanisch) Gemeindeverband (katalanisch, spanisch, englisch, deutsch, französisch, italienisch) Berguedà Turisme (katalanisch, spanisch, englisch, französisch) Alt Berguedà Turisme (katalanisch, spanisch, englisch, französisch) gencat-Turisme (katalanisch, spanisch, englisch, deutsch, französisch) Einzelnachweise
Berguedà

Berguedà est une comarque catalane d'Espagne, située dans la province de Barcelone. Son chef-lieu est Berga. Géographie Comarques limitrophes Carte Géographie Localisation Elle fait partie des Comarques centrales et est limitrophe des comarques de la Basse-Cerdagne au nord, de Ripollès au nord-est, d'Osona au sud-est, de Bages au sud, de Solsonès à l'ouest et de l'Alt Urgell au nord-ouest. Géologie et relief La moitié septentrionale de la comarque de Berguedà est connue sous le nom de Haut Berguedà et est constituée par le bassin supérieur du Llobregat et de divers éléments du piémont pyrénéen, parmi lesquels la Serra del Cadí et la Serra de Moixeró. La moitié méridionale de la comarque est connue sous le nom de Bas Berguedà et se situe au nord de la dépression centrale de la Catalogne. Communes Voir aussi Liens externes Site officiel Berguedeja - Web actualité sociale (ca) Noticies Bergueda (ca) Centre Informàtic del Bergueda - Web corporativa del Centre Informàtic del Berguedà situat a Berga (ca) Bergueda Actual - Diari digital de Noticies del Berguedà Portail de la Catalogne Portail des Pyrénées
Berguedà

Berguedà (spanyolul Berguedá) járás (comarca) Katalóniában, Barcelona tartományban. Berguedà Baixa Cerdanya, Ripollès, Bages, Solsonès, Alt Urgell, Prats de Lluçanès, Osona és Lluçanès comarcákkal határos. Települések A település neve utáni szám a népességet mutatja. Az adatok 2005 szerintiek. Avià - 2 015 Bagà - 2 160 Berga - 16 175 Borredà - 518 Capolat - 79 Casserres - 1 548 Castell de l'Areny - 60 Castellar de n'Hug - 184 Castellar del Riu - 152 Cercs - 1 342 L'Espunyola - 270 Fígols - 48 Gironella - 4 853 Gisclareny - 36 Guardiola de Berguedà - 926 Gósol - 223 Montclar - 121 Montmajor - 460 La Nou de Berguedà - 159 Olvan - 897 La Pobla de Lillet - 1 348 Puig-reig - 4 197 La Quar - 68 Sagàs - 140 Saldes - 346 Sant Jaume de Frontanyà - 28 Sant Julià de Cerdanyola - 258 Santa Maria de Merlès - 151 Vallcebre - 284 Vilada - 507 Viver i Serrateix - 193 Jegyzetek Források Instituto Nacional de Estadística (spanyolul) IDESCAT: Berguedà (katalánul) További információk Hivatalos weboldal (katalánul) Noticies Bergueda Archiválva 2011. február 2-i dátummal a Wayback Machine-ben (katalánul) Centre Informàtic del Bergueda - Web corporativa del Centre Informàtic del Berguedà situat a Berga (katalánul) Bergueda Actual - Diari digital de Noticies del Berguedà (katalánul)
Berguedà

Il Berguedà (in spagnolo: El Bergadá) è una delle 41 comarche della Catalogna, con una popolazione di 39.746 abitanti; il suo capoluogo è Berga (città alla quale deve il nome). Amministrativamente fa parte della provincia di Barcellona, che comprende 11 comarche. Lista dei comuni del Berguedà Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Berguedà Collegamenti esterni Berguedeja - Web sociale di notizie di Berguedà, su berguedeja.net. URL consultato il 12 agosto 2019 (archiviato dall'url originale il 15 aprile 2019). (CA) Noticies Bergueda, su bergactual.com. URL consultato il 15 dicembre 2009 (archiviato dall'url originale il 2 febbraio 2011). (CA) Centre Informàtic del Bergueda - Web corporativa del Centre Informàtic del Berguedà situata a Berga, su cibergueda.com. (CA) Bergueda Actual - Diari digital de Noticies del Berguedà, su bergactual.cat. URL consultato il 15 settembre 2017 (archiviato dall'url originale il 26 agosto 2012).
Berguedà

Berguedà – comarca (powiat) w prowincji Barcelona w regionie Katalonia w Hiszpanii. Zajmuje powierzchnię 1184,89 km² i liczy 41 488 mieszkańców. Siedzibą comarki jest miasto Berga, potocznie zwane „bramą Pirenejów”. Gminy Avià Bagà Berga Borredà Capolat Casserres Castell de l'Areny Castellar de n'Hug Castellar del Riu Cercs L'Espunyola Fígols Gironella Gisclareny Guardiola de Berguedà Gósol Montclar Montmajor La Nou de Berguedà Olvan La Pobla de Lillet Puig-reig La Quar Sagàs Saldes Sant Jaume de Frontanyà Sant Julià de Cerdanyola Santa Maria de Merlès Vallcebre Vilada Viver i Serrateix Linki zewnętrzne Oficjalna strona comarki. elbergueda.org. [zarchiwizowane z tego adresu (2009-03-08)].
Berguedà

Berguedà é uma região (comarca) da Catalunha. Abarca uma superfície de 1.184,89 quilômetros quadrados e possui uma população de 40.479 habitantes. Subdivisões A comarca do Berguedà subdivide-se nos seguintes 31 municípios: Avià Bagà Berga Borredà Capolat Casserres Castell de l'Areny Castellar de n'Hug Castellar del Riu Cercs L'Espunyola Fígols Gironella Gisclareny Gósol Guardiola de Berguedà Montclar Montmajor La Nou de Berguedà Olvan La Pobla de Lillet Puig-reig La Quar Sagàs Saldes Sant Jaume de Frontanyà Sant Julià de Cerdanyola Santa Maria de Merlès Vallcebre Vilada Viver i Serrateix Ligações externas «Site oficial do Consell Comarcal del Berguedà» (em catalão)
Berguedà

Berguedà este o comarcă, din provincia Barcelona în regiunea Catalonia (Spania). Enlaces catalană } Noticies Bergueda Arhivat în 2 februarie 2011, la Wayback Machine. catalană } Centre Informàtic del Bergueda - Web corporativa del Centre Informàtic del Berguedà situat a Berga catalană } Bergueda Actual - Diari digital de Noticies del Berguedà Arhivat în 26 august 2012, la Wayback Machine.