NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Església de Sant Julià de Boada

L'església de Sant Julià de Boada és una església mossàrab catalana, situada al poble de Sant Julià de Boada, pertanyent a Palau-sator. Es tracta d'una de les capelles més antigues baixempordanenques i està testificada per un document del 934. En un document de 1362, aquesta església rebia el nom de Sant Joan de Buadela i l'historiador Manuel Gómez Moreno l'anomena Sant Julià de Buada. L'edifici no constitueix un exemple com a obra d'art, però té un gran recorregut històric i com a estudi del desenvolupament de l'arquitectura rural d'aquesta època. Descripció de l'edifici En origen (possiblement visigot) constava d'una sola nau separada de l'absis per l'arc triomfal de 36 dovelles de pedra que van a punts diversos, amb poca regularitat. Les impostes s'adornen amb relleus com de dents de llop: aquest és un model gairebé únic a Catalunya i cosa insòlita entre els monuments coneguts que poden correspondre a la mateixa època. Una segona reconstrucció ja mossàrab del segle x va afegir l'altre tram separat per l'arc mossàrab, i n'eliminà la porta primitiva. Es va fer llavors un reforçament de murs i pilastres. En tota aquesta segona obra es veu la mà d'un mestre format en el gust islàmic del moment. L'església està construïda amb materials pobres. La seva planta és irregular, així com l'espessor dels murs i consta de tres trams diferents. La nau està coberta per volta de mig canó, lleugerament sobrepassada en l'absis. Pot veure's encara el senyal de les cintres de les canyes que s'hi van usar. L'arc més antic és el triomfal de l'absis, sobrepassat en un terç, que pot ser visigot, la curvatura del qual harmonitza amb la de la volta. Les juntes de les dovelles estan orientades de manera confusa. Tant la capella com el seu arc mostren vestigis de pintures al fresc de sants en què dominaven els colors vermell i groc. Gómez Moreno creu que podrien datar del període romànic. L'arc del centre de la nau té estructura i característiques mossàrabs: està sobrepassat en un mig i les 30 dovelles que el formen convergeixen cap al centre de la línia d'impostes. En l'absis s'obre una finestra axial en ull de pany que recorda les que es veuen dins les esglésies mossàrabs de Galícia. Bibliografia Fontaine, Jacques. El mozárabe (De la sèrie La España románica). Madrid:Encuentro, 1978. Gómez Moreno, Manuel. Iglesias mozárabes: Arte español de los siglos IX a X. Editorial Universidad de Granada (edició facsímil), ISBN 84-338-2496-1 Enllaços externs Informació en art medieval.
Sant Julià de Boada

Die Kirche Sant Julià de Boada ist einer der ältesten Bauten der mozarabischen Architektur in Katalonien. Lage Die Kirche Sant Julià de Boada befindet sich im etwa 30 Einwohner zählenden Dorf gleichen Namens in der Gemeinde (municipi) von Palau-sator in der Provinz Girona in der Autonomen Region Katalonien. Sie liegt in einer Höhe von etwa 30 Metern ü. d. M. Die nächstgelegene größere Stadt, Girona, befindet sich etwa 38 Kilometer (Fahrtstrecke) westlich. Geschichte Urkundlich ist die Existenz der Kirche seit dem Jahr 934 belegt. Eine weitere Urkunde aus dem Jahr 1362 nennt Ort und Kirche Sant Joan de Buadela. Im 18. Jahrhundert wird der Bau als ruinös beschrieben; er diente zeitweise als Stall und als Lagerraum (bodega). Architektur Außenbau Der leicht abgewinkelte und aus einem nahezu fensterlosen Langhaus, einer Art Vierungsbereich sowie einer trapezförmigen Apsis mit einem dazwischen geschalteten Ziergiebel (vielleicht ein ehemaliger Glockengiebel?) bestehende ländliche Bau ist – mit Ausnahme des nachträglich eingefügten Portals – aus unbehauenen Natursteinen konstruiert. Gliederungselemente wie Lisenen und Gesimse fehlen und auch die in der Katalanischen Architektur nach dem Jahr 1000 so beliebten Rundbogenfriese sind nicht vorhanden. Unterhalb der südlichen Dachtraufe sind einige Steine allerdings in einer Art Fischgrätmuster verlegt. Das aus neuerer Zeit stammende Eingangsportal ist im unteren Bereich leicht eingezogen, der aufruhende Bogen ist als Hufeisenbogen ausgebildet. Inneres Das etwa 3,20 Meter breite und 3,50 Meter lange tonnengewölbte Kirchenschiff ist unverputzt; nach Osten schließt sich – hinter einem aus 36 wohlbehauenen Steinen konstruierten und insgesamt als Hufeisenbogen ausgebildeten Chor- oder Triumphbogen – ein etwa 3,20 × 3,20 Meter messendes „Vierungsquadrat“ an. Der zum Apsisbereich überleitende zweite Chorbogen ist ebenfalls als Hufeisenbogen konstruiert – einige nehmen an, dass er sogar noch von einem westgotischen Vorgängerbau stammen könnte. Die beiden Kapitelle des östlichen Bogens sind mit einfachen – in Katalonien allerdings einmaligen – Zackenmotiven geschmückt. Die um eine Stufe erhöht liegende und beinahe quadratische Apsis war ehemals mit Fresken dekoriert; sie wird durch ein rückwärtiges Rundbogenfenster belichtet. Ausstattung Zur Ausstattung der Kirche gehört ein einfaches Weihwasserbecken. Der aus zwei größeren und exakt behauenen Steinen zusammengesetzte Altar ist neueren Datums (um 1980). Literatur Vicenç Buron: Esglésies Romániques Catalanes. Artestudi Edicions, Barcelona 1977, S. 103, ISBN 84-85180-06-2. Weblinks Sant Julià de Boada – Fotos + Infos (katalanisch)
Igreja de Sant Julià de Boada

A Igreja de Sant Julià de Boada é uma igreja católica espanhola localizada na aldeia de San Julián de Boada, no município de Palau-sator, na província de Girona. É uma das igrejas moçárabes mais antigas e mais bem conservadas da Catalunha. Os primeiros documentos históricos existentes em que se fala dela diretamente são de 1131. O edifício não se constitui em um exemplo de obra de arte, porém tem um grande mérito histórico como estudo do desenvolvimento da arquitetura rural daquela época. Galeria de imagens
Ermita de Sant Iscle i Santa Victòria (Montserrat)

L'ermita de Sant Iscle i Santa Victòria a Montserrat, dins el terme municipal de Monistrol de Montserrat, Bages, és una petita capella romànica del segle X ubicada al jardí del Monestir de santa Maria de Montserrat. L'església Edifici simple d'una sola nau amb una coberta de volta de canó, ampliada a la banda de est amb un absis semicircular. L'absis és cobert per una volta de quart d'esfera i s'uneix a la nau amb un ressalt que fa de pont entre els dos elements arquitectònics. Al vessant sud hi ha adossat un petit cos que s'usava com a sagristia que fou afegit posteriorment. La façana de ponent ha estat molt modificada i és el lloc on hi ha la porta i dues obertures rematades amb arcs de mig punt. Hi ha un campanar d'espadanya coronant la façana. Les parets exteriors són recobertes amb argamassa, però també s'observen blocs i carreus de mida gran. L'interior està enguixat. Història Aquesta petita església era a prop de l'antiga ermita de Santa Maria, lloc on s'edificaria posteriorment el monestir. En els inicis fou una petita església preromànica que més tard es mantingué com a capella eremítica. Fou donada al monestir de Santa Maria de Ripoll i quedà vinculada al priorat i al monestir de Santa Maria de Montserrat. Apareix documentada el 933 en la donació de diverses esglésies del lloc: Santa Maria, Sant Martí i Sant Pere, sota la jurisdicció del comte Sunyer de Barcelona al monestir de Santa Maria de Ripoll. El 982, s'escriu, en un document on es detallen les possessions que tenia el Monestir de Ripoll a Montserrat: «In Monte serrato alodem cum Ecclesiis sanct Petri et sancti Martini, et in cacumine Montis serrati sanctae Mariae et sancti Aciscli». No hi ha dades precises de la construcció de la capella, però s'apunta al final del segle xiii, d'acord amb el llegat testamentari de 1294 que es feu de Sant Iscle de Montserrat. En els segles XV i XVI la capella fou hospedatge de pelegrins i més tard serví com a capella del cementiri. Durant la Guerra del Francès fou utilitzada com a polvorí i quedà molt malmesa. El 1858 s'inicià la restauració, quan el monestir es va refer després de l'exclaustració de 1835. Malgrat les successives modificacions, l'edifici, per la seva ubicació, està molt ben conservat. Accés L'ermita de Sant Iscle i Santa Victòria de Montserrat és dins l'extens jardí del monestir de Montserrat. Per a poder-la visitar cal demanar-ho a la recepció del cenobi. Referències
Can Milans del Bosc

Can Milans del Bosc és una masia de Sant Vicenç de Montalt (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Descripció Casa aïllada. Casa pairal dels Milans del Bosc. Data del segle xvii, però s'hi han anat afegint altres construccions. La casa és de planta baixa i dos pisos. La coberta és a quatre aigües. Té una església annexa i un recinte fortificat que l'envolta. Hi ha torricons de guaita i merlets en les coronacions. Malauradament han desaparegut els documents que hi havia i els mobles de dins la casa. Referències
Les Llosses

Les Llosses és un municipi català de la comarca del Ripollès, està situat al centre-oest de la regió de l'Alt Ter. L'any 2022 tenia 205 habitants. Geografia Llista de topònims de les Llosses (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc). És el municipi de més extensió de la comarca. Està situat al sud-oest de Ripoll, entre la riera de Merlès i el riu Ter. El terme municipal inclou part de la colònia de la Farga de Bebié i els antics municipis de Palmerola i Viladonja, annexionats el 1991 i el 1974, respectivament. A sud-oest hi ha l'enclavament de la Rovira de Baix (3,31 km²) que és dins del terme de Borredà, al Berguedà i la província de Barcelona. El poblament és disseminat. L'únic nucli agrupat és la colònia de la Farga de Bebié que és compartit amb Montesquiu, a la comarca d'Osona. Demografia Economia L'economia es basa en el sector primari i terciari. Antigament l'economia del municipi es basava en l'agricultura i ramaderia. Actualment el sector primari està centrat en la producció ramadera, en concret a la producció de bestiar boví, oví i porcí. Com a conseqüència la major part del terreny agrícola és utilitzat com a pastura o cultiu de farratge els quals ocupa més d'una cinquena part del municipi. Més recentment, a finals del segle xx i principis dels segle XXI el sector serveis ha esdevingut un sector a l'alça, amb l'establiment de diversos establiments de turisme rural, hotels i un càmping. Política Des de l'any 2007 fins el 2023 el municipi va ser governat per Esquerra Republicana - Acord Municipal. David Serrat fou alcalde durant el període 2007 - 2019. Entre els anys 2019 i 2023 Andreu Llimós va ser l'alcalde. Des de l'any 2023 n'és alcalde Jaume Cuní Soler per l'agrupació d'electors "Totes les Llosses". Notes Pluviometria Dades recollides a Can Jan Bonic Referències Vegeu també Boixos de Santa Eulàlia Serrat de l'Auró Turó dels Escorpits Bibliografia Varios autores. Guía de Catalunya. Todos los pueblos y todas las comarcas. Barcelona: Caixa de Catalunya, 1989. ISBN 84-87135-01-3. Enllaços externs Pàgina web de l'Ajuntament Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
Les Llosses

Les Llosses (spanisch Las Llosas) ist eine Gemeinde (municipio) in der spanischen Provinz Girona in Katalonien mit 197 Einwohnern (Stand: 2025). Zur Gemeinde gehören neben dem Hauptort Les Lloses die Ortschaften und Weiler La Farga de Bebiè, Palmerola, San Martín de Viñolas, San Saturnino de Sobellas, Santa María de Matamala, Vallespirán und Viladonja, Die Gemeinde ist die flächenmäßig größte Gemeinde in der Provinz Girona. Lage Les Llosses liegt in den Pyrenäen etwa 75 Kilometer westnordwestlich von Girona in einer Höhe von ca. 1000 m. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Burgruine von Plamerola Vinzenzkirche von Palmerola Stefanskirche von Vallespirans Julianuskirche Martinskirche von Vinyoles Marienkirche von Les Llosses Marienkirche von Matamalav Eulalienkirche von Viladonja Saturninuskirche von Sovelles Vinzenzkirche von Maçanós Margaritenkirche von Vinyoles Weblinks Einzelnachweise
Les Llosses

Les Llosses (Catalan pronunciation: [ləz ˈʎɔsəs]) is a village in the province of Girona and autonomous community of Catalonia, Spain. The municipality covers an area of 114 square kilometres (44 sq mi) and the population in 2014 was 211. It includes an exclave within Borredà. References External links Government data pages (in Catalan)
Las Llosas

Las Llosas​ (oficialmente en catalán: Les Llosses) es un municipio y localidad española de la provincia de Gerona, en la comunidad autónoma de Cataluña. El término municipal, ubicado en la comarca del Ripollés, tiene una población de 197 habitantes (INE 2025). Geografía Está situado al suroeste de Ripoll, entre la riera de Merlés y el Ter. Incluye la colonia de La Farga de Bebié y el antiguo municipio de Palmerola, anexionado en 1991. Es el municipio de mayor extensión de la comarca. Otros antiguos municipios anexionados a lo largo del tiempo son San Martín de Viñolas, San Saturnino de Sobellas, Santa María de Matamala, Vallespirán y Viladonja. Demografía Las Llosas cuenta con una población de 197 habitantes (INE 2025). Símbolos Escudo El escudo de Las Llosas se define por el siguiente blasón: Fue aprobado el 26 de julio de 1996. Los cucharones, o cucharas, son armas parlantes referentes al nombre de la localidad (la palabra catalana llosses significa cucharones en castellano). La corona recuerda que el pueblo fue, desde el siglo XI, centro de la baronía de la Guàrdia de Ripoll, y el báculo representa el monasterio de Ripoll, que compró la baronía en 1363. Bandera La bandera de Las Llosas tiene la siguiente definición: Referencias Bibliografía «Guía de Catalunya. Todos los pueblos y todas las comarcas». Barcelona, Caixa de Catalunya. 1989. ISBN 84-87135-01-3. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Las Llosas. Sitio web del Ayuntamiento de Las Llosas Información de la Generalidad de Cataluña (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). Información del Instituto de Estadística de Cataluña Información y fotografías
Les Llosses

Les Llosses est une commune d'Espagne dans la communauté autonome de Catalogne, province de Gérone, de la comarque du Ripollès. Géographie Commune située dans les Pyrénées Histoire Démographie Notes et références Annexes Articles connexes Liste des comarques de Catalogne Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la Catalogne Portail des Pyrénées
Les Llosses

Les Llosses település Spanyolországban, Girona tartományban. Les Llosses Gombrèn, Campdevànol, Ripoll, Santa Maria de Besora, Montesquiu, Sora, Alpens, Borredà, Castell de l’Areny, La Pobla de Lillet és Sant Jaume de Frontanyà községekkel határos. Lakosainak száma 197 fő (2025). Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Les Llosses

Les Llosses è un comune spagnolo di 254 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. Nel 1996 il comune inglobò il municipio di Palmerola. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Les Llosses Collegamenti esterni Sito ufficiale, su lesllosses.cat. (CA) Les Llosses, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Les Llosses

Les Llosses is een gemeente in de Spaanse provincie Girona in de regio Catalonië met een oppervlakte van 115 km². Les Llosses telt 213 inwoners (1 januari 2016). Een gedeelte van de gemeente ligt in de gemeente Borredà, in de provincie Barcelona. Demografische ontwikkeling Bron: INE, 1857-2011: volkstellingen Opm.: In 1857 werden de gemeenten San Martín de Viñolas, San Saturnino de Sobellas, Santa María de Matamala en Vallespirán aangehecht; in 1974 werd de gemeente Viladonja aangehecht; in 1991 werd de gemeente Palmerola aangehecht
Лес-Льоссес

Лес-Льоссес (кат. Les Llosses) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Жирона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Рипольес. Занимает площадь 114 км². Население — 221 человек (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Веб мэрии Информация Правительства Каталонии Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya Информация и фотографии
Лас-Льосас

Лас-Льосас (Catalan pronunciation: [ləz ˈʎɔsəs]) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Каталонія, у провінції Жирона. Муніципалітет займає територію 114 км2, а населення у 2024 році становило 199. Він включає ексклав у Борреда. Примітки Посилання Сторінки державних даних (in Catalan)
La Granada

La Granada es un municipio de España perteneciente a la provincia de Barcelona, en la comunidad autónoma de Cataluña. Situado en la comarca del Alto Panadés, tiene una población de 2287 habitantes (INE 2025). Historia Durante la época romana, La Granada se desarrolló como lugar de confluencia de importantes vías de comunicaciones y centro de comercio con el mercado más antiguo de la comarca del Panadés, situación que se afianzó en la época medieval de la Reconquista. Por la localidad pasaban la vía Augusta romana, la vía Mercadera, del interior hacia Barcelona, y la vía Francisca, desde el sur. Esta posición estuvo defendida por un castillo, mencionado en las crónicas desde el siglo X, y que resultó destruido en 1003 durante la expedición de Abd al-Malk Yusuf, aunque reedificado de nuevo en pocos años. En el 1148 el obispo de Barcelona y el conde de Barcelona decidieron por motivos políticos el traslado del mercado a Villafranca del Panadés. La crónica de la visita pastoral del obispo de Barcelona Ponç de Gualba, en 1303, nos dice que en La Granada había dos iglesias, la parroquial y la del castillo, de la cual se conserva únicamente el pórtico, que sería reconstruida en el siglo XVI, aprovechando materiales del derruido castillo y las facilidades otorgadas por los reyes Felipe IV y Felipe V. Con motivo de la celebración del milenario, fue renovada totalmente. Destacan los relieves en yeso, coloreado, de los techos de todas las capillas. Está dedicada a San Cristóbal. Durante la guerra de los Segadores, en 1642 las tropas del mariscal La Mothe derrotaron a las castellanas del marqués de Povar. El castillo fue derruido finalmente por orden de Felipe V durante la guerra de sucesión española. Se conservan en el casco antiguo los restos del castillo que preservan el estilo medieval con los portales de entrada al recinto amurallados. Cabe destacar el conjunto de casas de la calle Poeta Cabanyes y la Casa del Castià (siglos XV-XVI). Demografía La Granada cuenta con una población de 2287 habitantes (INE 2025). Cultura Destaca la fiesta mayor de la localidad, dedicada al patrón San Cristóbal, la segunda semana de julio. En octubre, la Fiesta Mayor Pequeña o de Minerva, conocida como Fiesta del Mosto, el segundo fin de semana, coincidiendo con la fiesta mayor de los diables, con la subida de un burro al campanario. Administración y política Véase también Gastronomía de la provincia de Barcelona Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre La Granada. Sitio web del Ayuntamiento de La Granada Página web de la televisión local Información de la Generalidad de Cataluña (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). (en catalán) Informació del Instituto de Estadística de Cataluña (en catalán)
La Granada

La Granada est une commune de la province de Barcelone, en Catalogne, en Espagne, de la comarque d'Alt Penedès Histoire À l'époque romaine, La Grenada a été construite ay lieu de confluence des grands axes de communication et centre de commerce avec le plus vieux marché de la région du Penedes, une situation qui s'incruste dans les temps médiévaux de la Reconquista. La ville est à la jonction de la voie Auguste, de la voie Mercadera vers de Barcelone et de la voie Francisca vers le sud. Ces trois routes convergeaient vers un marché - le plus ancien de la région - qui approvisionnait les différentes villes. Cette position stratégique a motivé la construction d'une citadelle, mentionné dans les chroniques du Xe siècle, et qui fut détruit en 1003 lors de l'expédition de Yusuf Abd al-Malk, puis reconstruit par la suite. En 1148, l'évêque de Barcelone et le comte de Barcelone ont décidé pour des raisons politiques de transférer le marché à Vilafranca. La chronique de la visite pastorale de l'évêque de Barcelone Ponç de Gualba, en 1303, nous dit qu'à la Granada existaient deux églises, la paroisse et le château, qui ne retient que le portique, qui fut reconstruit au XVIe siècle avec les matériaux de construction du château démoli et les largesses des rois Philippe IV et Philippe V. Il fut rénové pour célébrer le millénaire de sa construction. Pendant la guerre des faucheurs, en 1642, les troupes du maréchal Philippe de La Mothe-Houdancourt ont vaincu le castillan Pierre IV d'Empúries, commandant des troupes espagnoles, et capturé son armée. Le château fut finalement démoli sur ordre de Philippe V pendant la guerre de Succession d'Espagne. L'ancien noyau conserve son aspect de forteresse médiévale. Notes et références Annexes Articles connexes Liste des comarques de Catalogne Liens externes Site officiel Ressource relative à l'architecture : Inventaire du patrimoine architectural de Catalogne Portail de la Catalogne
La Granada

La Granada település Spanyolországban, Barcelona tartományban. Lakosainak száma 2287 fő (2025). Történelme Földrajza La Granada Avinyonet del Penedès, Subirats, Santa Fe del Penedès, Sant Cugat Sesgarrigues, Vilafranca del Penedès, Les Cabanyes, Vilobí del Penedès és Font-rubí községekkel határos. Látnivalók A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
La Granada

La Granada is een gemeente in de Spaanse provincie Barcelona in de regio Catalonië met een oppervlakte van 6 km². La Granada telt 2.091 inwoners (1 januari 2016). In 1642 vond hier een slag plaats tussen de Castiliaanse troepen onder de leiding van luitenant-generaal Peter Anton van Aragon tegen een Frans-Catalaanse coalitie, waarbij de Castilianen verslagen worden. Demografische ontwikkeling Bron: INE, 1857-2011: volkstellingen
Ла-Гранада

Ла-Гранада (кат. La Granada) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Барселона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Альт-Пенедес. Занимает площадь 6,42 км². Население — 1963 человека (на 2010 год). Расстояние до административного центра провинции — 61 км. Население Примечания Ссылки Официальная страница Página web del Ayuntamiento Información de la Generalitat de Catalunya Información del Institut d'Estadística de Catalunya Página web de la televisión local Mapa en Google Maps
La Granada

La Granada är en ort och kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. La Granada ligger 273 meter över havet och antalet invånare är 1 566. Terrängen runt La Granada är platt söderut, men norrut är den kuperad.Runt La Granada är det ganska tätbefolkat, med 62 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Vilafranca del Penedès, 4,0 km sydväst om La Granada. Trakten runt La Granada består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör La Granada.