Universitat Oberta de Catalunya

La Universitat Oberta de Catalunya (UOC) és una universitat en línia. Té la seva seu central a Barcelona i està parcialment finançada per la Generalitat de Catalunya. El seu model educatiu es basa en l'aprenentatge en línia, oferint graus, màsters, cursos de formació permament, programes de doctorat, cicles formatius de grau superior FP, microcredencials, seminaris, cursos, assignatures per a cursar lliurement i cursos d'idiomes. Forma part de la Xarxa Vives d'Universitats; i tot i ser jurídicament privada, també és membre de l'Associació Catalana d'Universitats Públiques (ACUP), i de l'Associació d'Universitats Europees. Disposa de cinc centres de recerca així com d'un centre d'innovació en l'aprenentatge. Duu a terme recerca sobre la interacció entre la tecnologia i les ciències humanes i socials i lidera l'aliança d'universitats OpenEU. Des d'abril de 2023, la seva rectora és Àngels Fitó. Història La UOC es va crear d'acord amb el mandat incorporat en la Moció 28/IV del Parlament de Catalunya, pel qual s'instava al Govern de la Generalitat de Catalunya a adoptar les mesures pertinents per consolidar un sistema d'ensenyança universitària a distància en aquesta comunitat, adequat a la realitat social contemporània. D'aquesta manera es va constituir mitjançant escriptura pública el 6 d'octubre de 1994, adoptant la forma jurídica d'una fundació, la Fundació per la Universitat Oberta de Catalunya (FUOC). A la vegada, la UOC va ser reconeguda mitjançant la Llei del Parlament de Catalunya 3/1995, de 6 d'abril, de reconeixement de la UOC. Va néixer amb la missió d'oferir formació al llarg de la vida, d'afavorir que tota persona amb voluntat de millorar les seves capacitats i competències pugui accedir a la universitat, i d'aquesta manera fer créixer el nivell educatiu i les competències de la societat en general. Organització L'administració, la gestió i la representació de la FUOC corresponen als òrgans de govern següents: el Patronat, la Comissió Permanent, que actua com a òrgan permanent en l'administració i la gestió de la Fundació; i el Consell Assessor, que assisteix el Patronat com a òrgan consultiu o assessor de la Fundació. Patronat La Fundació UOC es regeix per un patronat que està constituït en l'actualitat (2026) pels membres següents: Sr. Pere Vallès, president del Patronat. Núria Montserrat, consellera de Recerca i Universitats, en representació de la Generalitat de Catalunya. Esther Niubó, consellera d'Educació i Formació Professional, en representació de la Generalitat de Catalunya. Josep O. Escardíbul, secretari general del Departament de Recerca i Universitats, en representació de la Generalitat de Catalunya. Miquel Soriano, director general d'Universitats, en representació de la Generalitat de Catalunya. Sandra Ruiz, directora general de Societat Digital del Departament d'Empresa i Treball, en representació de la Generalitat de Catalunya. Pep Garcia, en representació de la Cambra de Comerç de Barcelona. Teresa Cabré, en representació de l'Institut d'Estudis Catalans. Helena Guardans, patrona independent. Miquel Martí, patró independent. Josep M. Coronas, patró independent. Pere Fabra, secretari general de la UOC. Exerceix de secretari del Patronat. Òrgans de govern L'administració de la fundació titular recau sobre el Patronat, el qual n'executa les funcions de gestió mitjançant la seva Comissió Permanent. Altres figures clau en la presa de decisions i el govern de la institució són el Consell de Govern i el Consell de Direcció. A banda dels òrgans de govern, la universitat disposa d'estructures consultives i de participació que inclouen el Consell Assessor, el Consell d'Universitats, el Consell d'Estudiants i el Consell Alumni. Pel que fa a l'execució operativa i el seguiment de l'activitat, existeixen diverses comissions especialitzades en àrees com ara programes acadèmics, recerca i transferència, aliances i cultura, sostenibilitat econòmica, gestió del talent, així com tecnologia i dades. Finalment, la coordinació transversal de l'entitat s'articula a través de tres meses principals: la Comissió de Coordinació Estratègica, la Comissió de Gestió i la Comissió Acadèmica. Seu La UOC, tot i ser una universitat en línia, disposa d'una seu institucional a la Rambla del Poblenou (vegeu Vapor de la Llana). Estudis La UOC estructura l'oferta formativa en set estudis o àrees docents: d'Arts i Humanitats de Ciències de la Salut de Ciències de la Informació i de la Comunicació de Dret i Ciència Política d'Economia i Empresa d'Informàtica, Multimèdia i Telecomunicació de Psicologia i Ciències de l'Educació A la UOC no s'apliquen numerus clausus. Així, a les titulacions oficials de primer cicle s'admet tothom que compleixi els criteris legals d'accés, i només s'apliquen criteris d'admissió en alguns màsters universitaris i en els programes de doctorat per assegurar que les persones que accedeixen a aquestes titulacions més especialitzades puguin seguir amb èxit els estudis. El model d'avaluació a la UOC no és global per a totes les assignatures, sinó que cadascuna s'adapta al que més li convingui dins d'uns paràmetres establerts. En ser una universitat no presencial, es basa en gran part en proves d'avaluació contínua, que consisteixen en treballs realitzats per estudiants i que s'han de lliurar dins d'uns marges temporals establerts. Una de les singularitats de la universitat és que, excepte la nota final de l'assignatura, la resta no es dona amb qualificacions numèriques, sinó que es fa servir la notació anglesa A, B, C+, C-, D i N. El 2020 es van començar a fer algunes proves virtuals, amb motiu de la pandèmia de covid-19. El total de graduats acumulats amb dades del curs 2024-2025 fou 133.000 persones. Rectors Revistes acadèmiques La UOC impulsa les següents publicacions científiques i divulgatives: Artnodes. Revista d'art, ciència i tecnologia COMeIN. Revista dels Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació. Dictatorships & democracies. Journal of History and Culture (coeditada amb la Fundació Carles Pi i Sunyer) Digithum. Una perspectiva relacional sobre cultura, individu i societat en la modernitat tardana (coeditada amb la Universitat d'Antioquia - Colòmbia) ETHE. International Journal of Educational Technology in Higher Education (coeditada amb la Universitat de Los Andes - Colòmbia) IDP. Revista d'internet, dret i política Mosaic. Revista de tecnologies i comunicació multimèdia impulsada pels Estudis d'Informàtica, Multimèdia i Telecomunicació. Internet Policy Review. Journal of internet regulation (coeditada amb l'Alexander Von Humboldt Institute for Internet and Society - HIIG) Oikonomics. Revista d'economia, empresa i societat impulsada pels Estudis d'Economia i Empresa. Càtedres La UOC impulsa diverses càtedres: Càtedra UNESCO d'Educació i Tecnologia per al Canvi Social Càtedra UNESCO d'Alimentació, Cultura i Desenvolupament Càtedra COCEMFE-UOC per a l'Autonomia Personal i Salut Digital Càtedra Barcelona UOC en Economia Digital Càtedra UNESCO Pau Casals Càtedra per a la Resolució de Conflictes, Mediació i Transformació Digital Càtedra Internacional ARTEMISA de Ciberseguretat Càtedra UOC - Fundación VASS per a la Transformació Digital sense Barreres: Ocupabilitat i Inclusió Càtedra de Salut i Educació Financera Anteriorment, n'ha impulsat d'altres, sobre temes d'innovació social, ciberseguretat, disseny i creació multimèdia, o anàlisi de dades en salut. Biblioteca La Biblioteca de la UOC és una biblioteca universitària en línia creada el 1995, que dona suport a la docència, recerca i gestió de la seva comunitat d'usuaris. Inicialment estava ubicada al número 3 de l'Avinguda de les Drassanes de Barcelona. Des del 2005, la biblioteca es gestiona des del Campus UOC ubicat al barri de Poblenou. Des de 2009 col·labora amb el magatzem GEPA (Garantia d'Espai per a la Perpetuïtat de l'Accés) una iniciativa del Consorci de Biblioteques Universitàries de Catalunya ubicada a Lleida i que funciona com a magatzem cooperatiu creat per conservar i preservar documents poc consultats. N'han exercit de directors Dora Pérez, Josep Torn, Ciro Llueca i, des de 2023, Esther Simón. Recerca La UOC orienta la seva activitat investigadora cap a l'àmbit de la tecnologia digital i el seu impacte social. La recerca de la institució s'organitza actualment en cinc missions acadèmiques, que serveixen com a eixos per a la planificació dels seus projectes i la transferència de coneixement. Aquestes línies de treball busquen aplicar solucions tècniques i socials a problemàtiques d'escala internacional. El 2019 va signar la Declaració DORA en una mostra del compromís amb la transformació de l'avaluació de la recerca envers una avaluació més qualitativa, transparent i justa, diversa i inclusiva, que incorpori com a objectiu l'aprenentatge i la transformació constant. El 2023 va inaugurar un espai interdisciplinari de recerca i innovació —situat al complex de Can Jaumandreu, al Districte 22@ de Barcelona, amb l'objectiu d'impulsar el creixement de la recerca de la Universitat durant els pròxims anys. A 2024 compta amb 414 membres del personal docent i investigador (PDI) que són professors i dediquen una part de la jornada a la recerca, i 206 que són investigadors amb dedicació exclusiva a la recerca. Honoris Causa El doctorat honoris causa és la màxima distinció acadèmica que la UOC concedeix a una persona, a títol d'honor, pels seus mèrits professionals i acadèmics, la seva aportació científica, la seva contribució al progrés del coneixement, i el seu mestratge en la seva especialitat d'estudi. Josep Laporte (2003) Tony Bates (2005) Jordi Pujol i Soley (2006) William J. Mitchell (2006) Alain Touraine (2007) Sir Timothy Berners-Lee (2008) Brenda Gourley (2011) Aina Moll (2012) Hanna Damásio (2012) Alejandro Jadad (2018) Manuel Borja-Villel (2018) Mary Beard (2019) Marianna Mazzucato (2022) Wendy Hall (2023) Referències Enllaços externs Universitat Oberta de Catalunya - Lloc web oficial (català, anglès, castellà)