NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jardín de los Derechos Humanos

El jardín de los Derechos Humanos (en catalán: Jardí dels Drets Humans) se encuentra en la Zona Franca, en el Distrito de Sants-Montjuïc de Barcelona. El nombre proviene de la Declaración Universal de los Derechos Humanos, aprobada por la Organización de las Naciones Unidas el 10 de diciembre de 1948. Es un conjunto de garantías y derechos inalienables del ser humano reconocidos por todos los países miembros de la ONU, y está inspirada en las declaraciones estadounidense de 1776 y francesa de 1789. Descripción El jardín se encuentra en el interior de una manzana de forma rectangular, donde antiguamente se hallaba una fábrica de lámparas de la marca Philips. Este espacio estaba destinado a zona de recreo para los trabajadores de la fábrica, y como tal fue diseñado en 1960 por la paisajista holandesa Van der Harst, esposa del director de la fábrica. En 2007 fue abierto al público tras una rehabilitación efectuada por el arquitecto municipal Jaume Graells, con ayuda del paisajista Nuno Almeida y del ingeniero Marc de Jaime, donde cabe destacar el trabajo en torno a la rehabilitación del lago existente y la utilización de técnicas de drenaje sostenible. Los elementos más distintivos del parque son un pequeño lago con una isleta con palmeras en el centro y una pista de patinaje. En su terreno se encuentra también la Biblioteca Francesc Candel. Asimismo, a lo largo de todo el perímetro del parque se halla un conjunto de 31 plafones de acero que acogen cada uno de los 30 artículos de la Declaración Universal de los Derechos Humanos, además de otro que incluye la poesía Como la Cigarra, de la argentina María Elena Walsh, dedicada a los desaparecidos de las dictaduras militares de Chile y Argentina. Cada uno de estos plafones es una caja metálica de acero corten, de un metro de altura, y son también puntos de luz por las noches,​ realizadas por la empresa catalana de iluminación y diseño Santa&Cole. La vegetación corresponde principalmente a la original de 1960, aunque durante su rehabilitación en 2007 para convertir este espacio en jardín público se plantaron especies nuevas. Muchos de los árboles que aquí se encuentran provienen de diferentes rincones de todo el planeta, ya que fueron adquiridos por la señora Van der Harst durante sus viajes alrededor del mundo. Destaca especialmente una gran jacaranda, así como casuarinas, palmeras, almeces, tilos y olmos. En 2007 se incorporaron nuevos árboles y plantas de sotobosque, como plantas vivaces y trepadoras, y se aumentó la proporción de césped. También hay plantas herbáceas y aromáticas, agrupadas en parterres.​ Véase también Parques y jardines de Barcelona Historia de la jardinería en España Referencias
Parc de les Rieres d'Horta

El parc de les Rieres d'Horta es troba al barri d'Horta de Barcelona. Història Va ser inaugurat el 2013 després de quatre anys d'obres, amb un cost de 44,7 milions d'euros. Aquest parc va ser concebut amb criteris d'autosuficiència i sostenibilitat, una de les premisses bàsiques en la creació d'àrees verdes a la ciutat comtal en l'actualitat, com els parcs de Can Rigal, de la Primavera i del Torrent Maduixer. La creació del parc va ser una segona fase de la construcció del dipòsit d'aigües pluvials, entre el 2009 i el 2011, per tal de contenir les aigües i evitar les inundacions que provocaven les tempestes. El parc es va idear com a cobriment d'aquest gran dipòsit. El nom prové de l'abundant presència de fonts, pous, torrents i rierols d'aigua a la zona, que va portar antigament a qualificar al municipi de Sant Joan d'Horta com la «ciutat de l'aigua». Aquesta abundància de recursos hidràulics provenia de la proximitat amb la serra de Collserola. Així, en aquesta zona es trobaven torrents com els de Montbau, Generet i Duran, que s'unien just on ara se situa el parc, i formaven la Riera d'en Marcel·lí. Al seu torn, aquesta s'unia més a baix amb altres torrents del districte, i formaven la Riera d'Horta, un dels principals cabals de proveïment de Barcelona. Descripció Es tratar d'un parc lineal, que transcorre per tot el llarg de l'avinguda de l'Estatut de Catalunya, des de la plaça de l'Estatut fins a la plaça de Botticelli. Es troba sobre un parc de neteja i un dipòsit pluvial, que queda soterrat sota el carrer. Ha estat dissenyat amb els màxims criteris de sostenibilitat, com es nota en l'energia produïda per unes pèrgoles fotovoltaiques que proveeixen la xarxa d'enllumenat, que és de tecnologia LED. Igualment, el reg es realitza amb aigües freàtiques, i la vegetació és tota de tipus mediterrani, adaptada de forma òptima a l'ambient. Per conèixer millor aquesta vegetació hi ha un recorregut botànic amb rètols que ofereixen el nom científic de cada espècie. El parc es troba en una zona de desnivell, per la qual cosa s'estructura en diverses terrasses: en la superior es troba la pèrgola fotovoltaica, de 642 m² i una potència nominal de 66 kW, que està situada sobre una sèrie de pistes de petanca, a les quals proporciona ombra. A la segona terrassa es troba un circuit de gimnàstica amb aparells pensats especialment per a persones majors. A continuació una altra terrassa acull una zona de jocs infantils i finalment, en la part inferior hi ha una font amb sortidors d'aigua i una plaça de sorra amb un escenari per a festes populars. Referències Vegeu també Parcs i jardins de Barcelona
Parque de les Rieres d'Horta

El parque de les Rieres d'Horta se encuentra en el distrito de Horta-Guinardó de Barcelona. Fue inaugurado en 2013 tras cuatro años de obras, con un coste de 44,7 millones de euros.​ Este parque fue concebido con criterios de autosuficiencia y sostenibilidad, una de las premisas básicas en la creación de áreas verdes en la ciudad condal en la actualidad, como los parques de Can Rigal, de la Primavera y del Torrent Maduixer. Historia El nombre proviene de la abundante presencia de fuentes, pozos, torrentes y arroyos de agua en la zona (riera en catalán quiere decir «arroyo, rambla»), que llevó antaño a calificar al municipio de Sant Joan d'Horta como la «ciudad del agua». Esta abundancia de recursos hidráulicos provenía de la proximidad con la sierra de Collserola. Así, en esta zona se hallaban torrentes como los de Montbau, Pomaret, Generet y Duran, que se unían justo donde ahora se sitúa el parque, y formaban la riera de Marcel·lí. A su vez, este se unía más abajo con otros torrentes del distrito, y formaban la Riera d'Horta, uno de los principales caudales de abastecimiento de Barcelona. Descripción Se trata de un parque lineal, que transcurre a todo lo largo de la avenida del Estatuto de Cataluña, desde la plaza del Estatuto hasta la plaza de Botticelli. Se encuentra sobre un parque de limpieza y depósito pluvial, que queda soterrado bajo la calle. Ha sido diseñado con los máximos criterios de sostenibilidad, como se denota en la energía producida por unas pérgolas fotovoltaicas que abastecen la red de alumbrado, que es de tecnología LED. Igualmente, el riego se realiza con aguas freáticas, y la vegetación es toda de tipo mediterráneo, adaptada de forma óptima al ambiente. Para conocer mejor esta vegetación hay un recorrido botánico con letreros que ofrecen el nombre científico de cada especie. El parque se encuentra en una zona de desnivel, por lo que se estructura en diversas terrazas: en la superior se encuentra la pérgola fotovoltaica, de 642 m² y una potencia nomimal de 66 kW, que está situada sobre una serie de pistas de petanca, a las que proporciona sombra; en la segunda terraza se halla un circuito de gimnasia con aparatos pensados especialmente para personas mayores; a continuación otra terraza alberga una zona de juegos infantiles; por último, en la parte inferior hay una fuente con surtidores de agua y una plaza de sablón con un escenario para fiestas populares.​ Véase también Parques y jardines de Barcelona Historia de la jardinería en España Referencias
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló és un municipi de la comarca del Baix Llobregat. El municipi està format pel nucli antic, amb les barriades de Can Lluch i Pla de les Vinyes; la Colònia Güell, formada pel recinte industrial i la zona residencial fundades a principis de segle passat per l'empresari Eusebi Güell; les urbanitzacions de Can Via, Cesalpina, Sant Roc, la Pineda i el barri de Can Colomer. Santa Coloma de Cervelló limita amb els municipis de Sant Boi de Llobregat, Torrelles de Llobregat, Sant Vicenç dels Horts, Sant Feliu de Llobregat i Sant Joan Despí. Geografia Llista de topònims de Santa Coloma de Cervelló (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc). El municipi de Santa Coloma de Cervelló està situat a la riba dreta del riu Llobregat, al peu de la muntanya de Montpedrós (Santa Coloma de Cervelló) (també anomenada Sant Antoni pel sant al qui està dedicada l'ermita que hi ha), i s'estén fins als contraforts orientals del massís del Garraf. El municipi comprèn una part plana, la més propera al riu Llobregat, ocupada per collites de regadiu que es proveïxen del Canal de la Dreta del Llobregat. El costat de ponent comprèn una part muntanyenca amb boscos que s'alternen amb cultius de secà. Història Al terme de Santa Coloma hi hagué un poblat ibèric, el primer document del lloc data de mitjan segle x. Al voltant de l'església parroquial de Santa Coloma va anar creixent el nucli de població medieval, des del segle xvii es van construir la majoria de les masies. L'any 1323 era conegut el lloc amb el nom de Santa Coloma de Montpedrós, que és l'elevació més alta del terme, el fet de pertànyer a la baronia de Cervelló explica el canvi de nom. Economia Avui Santa Coloma de Cervelló basa l'economia en una variada indústria amb sectors com la metal·lúrgia, la química i també la construcció, encara que s'orienta cap al sector de serveis, amb un increment important del comerç. L'agricultura, encara trobant-se en una situació de regressió, és encara important. Demografia Aquest municipi té una població de 8.073 habitants (any 2016 segons IDESCAT). Resultats electorals Al 2023, l'alcalde és Jordi Bartolomé i Fernàndez. 2019 2015 2011 A les eleccions de 2011, ICV - PROGRÉS guanya per majoria absoluta, VISC-C aconsegueix entrar al consistori a la vegada que el Partit Popular obté per primer cop representació. Convergència i Unió dobla el nombre de regidors mentre Esquerra Republicana de Catalunya i Partit dels Socialistes de Catalunya pateixen una important davallada. Llocs d'interès Cripta de la Colònia Güell Torre Salbana. Construcció dels segles X i xi. Festes i fires Festa de la Cirera Festa Major Festa Major de Cesalpina Festa Major de la Colònia Guell Festa del Modernisme Referències Bibliografia Volum 12. Catalunya poble a poble. Barcelona; Edicions 62, 2005. ISBN 84-297-5800-3. Enllaços externs Santa Coloma de Cervelló - Lloc web oficial (català) Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya Patrimoni històric i artístic de Santa Coloma de Cervelló
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló ist eine spanische Stadt in der Provinz Barcelona, Autonome Gemeinde Katalonien. Sie liegt in der Comarca Baix Llobregat und gehört zur Metropolregion Barcelona. Sehenswürdigkeiten Bekannt ist der Ort wegen der Colònia Güell, die vom Industriellen Eusebio Güell im ausgehenden 19. Jahrhundert errichtet wurde. Sehenswert ist besonders die dort von Antoni Gaudí gebaute Krypta. Weblinks Einzelnachweise
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló (Catalan pronunciation: [ˈsantə kuˈlomə ðə səɾβəˈʎo]) is a municipality situated in the comarca of Baix Llobregat, at the province of Barcelona, Catalonia, Spain. As of 2025, the town has a population of 8,273. There are three urbanized zones in this town; the town centre, Colònia Güell area (which is around a former industrial colony) and residential districts. The Church of Colònia Güell, from the renowned architect Antoni Gaudí, is located here. See also Local government in Spain References External links Government data pages (in Catalan)
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló es una localidad y municipio español de la comarca del Bajo Llobregat, en la provincia de Barcelona, comunidad autónoma de Cataluña. El municipio está formado por el Casco Antiguo, con las barriadas de Can Lluch y Plà de les Vinyes, la Colonia Güell, formada por el recinto industrial y la zona residencial fundadas a principios de siglo pasado por el empresario Eusebi Güell, las urbanizaciones de Can Via, Cesalpina, Sant Roc y el barrio Colomer. El municipio de Santa Coloma de Cervelló está situado en la ribera derecha del río Llobregat, en la falda de la montaña de Montpedrós (también llamada Sant Antoni por el santo al que está dedicada la ermita que hay), y se extiende hasta los contrafuertes orientales del macizo del Garraf. El municipio comprende una parte plana, la más cercana al río Llobregat, ocupada por cosechas de regadío que se proveen del Canal de la Derecha del Llobregat. El lado de poniente comprende una parte montañosa con bosques que se alternan con cultivos de secano. Hoy Santa Coloma de Cervelló basa la economía en una variada industria con sectores como el metalúrgico, el químico y también la construcción, aunque se orienta hacia el sector de servicios, con un incremento importante del comercio. La agricultura, aun encontrándose en una situación de regresión, es aún importante. Santa Coloma de Cervelló limita con los municipios de San Baudilio de Llobregat, Torrellas de Llobregat, San Vicente dels Horts, San Feliu de Llobregat y San Juan Despí. Demografía Santa Coloma de Cervelló cuenta con una población de 8273 habitantes (INE 2025). Monumentos y lugares de interés Cripta de la Colonia Güell Torre Salbana. Construcción de los siglos X y XI. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Santa Coloma de Cervelló. Ayuntamiento de Santa Coloma de Cervelló Patrimonio histórico-artístico de Santa Coloma de Cervelló Directorio de municipios Diputación de Barcelona
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló est une commune espagnole de la province de Barcelone, en Catalogne, en Espagne, de la comarque de Baix Llobregat. Géographie La commune de Santa Coloma de Cervelló se situe dans l'Aire métropolitaine de Barcelone. Histoire Lieux et monuments Un des principaux monuments de Santa Coloma de Cervelló est la crypte de la Colonie Güell d'Antoni Gaudí, construite entre 1908 et 1914, demeurée inachevée. La Colonia Guell était une cité ouvrière. Les habitants travaillaient dans une usine textile. Construite en 1890 et fermée en 1973, elle était dirigée par Eusebi Guell, un homme d'affaires. Il a décidé de la construire à cet endroit pour s'éloigner des problèmes de Barcelone, liés à l'ancienne usine textile. Néanmoins, il ne fallait pas qu'elle soit trop loin de la ville. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste des comarques de Catalogne Liens externes (ca) Site officiel Portail de la Catalogne
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló település Spanyolországban, Katalónia autonóm közösségben, Barcelona tartományban, Baix Llobregat járásban. Lakosainak száma 8273 fő (2025). Történelme Földrajza Santa Coloma de Cervelló Torrelles de Llobregat, Sant Vicenç dels Horts, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Boi de Llobregat és Sant Climent de Llobregat községekkel határos. Közlekedés A település az FGC vasúttársaság Llobregat–Anoia-vasútvonala vonalán fekszik, melyen Barcelona is könnyedén megközelíthető. Látnivalók Güell-kolónia, Antoni Gaudí világhírű építész épületegyüttese, a Világörökség része. A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (katalán)
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló è un comune spagnolo di 5 557 abitanti, situato nella comunità autonoma della Catalogna. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Santa Coloma de Cervelló Collegamenti esterni (CA) Sito ufficiale, su santacolomadecervello.cat. (CA) Santa Coloma de Cervelló, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló is een gemeente, gelegen in de comarca El Baix Llobregat, in de Spaanse provincie Barcelona in Catalonië, met een oppervlakte van 7 km². Santa Coloma de Cervelló telt 8.073 inwoners (1 januari 2016). In Santa Coloma de Cervelló ligt de architectonisch belangrijke wijk Colònia Güell, waar de door Antoni Gaudí ontworpen Cripta Colònia Güell zich bevindt. Demografische ontwikkeling Bron: INE, 1857-2011: volkstellingen Externe link Website Santa Coloma de Cervello
Santa Coloma de Cervelló

Santa Coloma de Cervelló é um município da Espanha na comarca de Baix Llobregat, província de Barcelona, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 7,5 km² de área e em 2021 tinha 8 273 habitantes (densidade: 1 103,1 hab./km²). Situa-se entre o rio Llobregat e a encosta da serra de Montpedrós. Referências
Санта-Колома-де-Сервельо

Санта-Колома-де-Сервельо (исп. Santa Coloma de Cervelló, баск. Santa Coloma de Cervello) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Барселона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Баш-Льобрегат. Занимает площадь 7,5 км². Население — 7931 человек (на 2011 год). В данном муниципалитете находится знаменитая Колония Гуэль, спланированная архитектором Антонио Гауди для богатейшего каталонского предпринимателя начала XX века Эусебио Гуэль. В Колонии Гуэль расположена Крипта Гауди, церковь, ставшая прототипом всемирно известного собора Святого Семейства в Барселоне. Население Примечания Ссылки Официальная страница (недоступная ссылка — история). Ayuntamiento de Santa Coloma de Cervelló Patrimonio histórico-artístico de Santa Coloma de Cervelló Directorio de municipios Diputación de Barcelona . Архивировано из оригинала 11 марта 2007 года.
Santa Coloma de Cervelló (kommun)

Santa Coloma de Cervelló är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 7 964. Arean är 7,5 kvadratkilometer. Santa Coloma de Cervelló gränsar till Torrelles de Llobregat, Sant Vicenç dels Horts, Sant Feliu de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Boi de Llobregat och Sant Climent de Llobregat. Terrängen i Santa Coloma de Cervelló är platt åt nordost, men åt sydväst är den kuperad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Santa Coloma de Cervelló.
Jardins de Jaume Vicens i Vives

Els jardins de Jaume Vicens i Vives es troben en el Districte de les Corts de Barcelona. Van ser creats en 1967 amb un projecte de Nicolau Maria Rubió i Tudurí, en principi com a jardí privat, encara que el 1990 van ser oberts al públic. Estan dedicats a l'historiador Jaume Vicens i Vives. Descripció Els jardins es troben a l'Avinguda Diagonal, a l'interior d'una illa de cases envoltats d'edificis en tres dels seus quatre costats. Es tracta del conjunt immobiliari denominat Barcelona-2, realitzat el 1966. Els jardins van ser encarregats a Rubió i Tudurí, antic director de Parcs i jardins de Barcelona, que va elaborar un conjunt de parterres de gespa amb alguns arbres disseminats. Aquests parterres estan a una altura superior dels camins que travessen el parc, i en el seu interior va disposar diverses placetes de forma quadrangular amb bancs per asseure's, que són com a illes en el mar verd circumdant. El promotor immobiliari, Manuel de la Quintana, va encarregar a l'escultor Frederic Marès la col·locació d'un conjunt d'escultures decoratives disseminades en tot el recinte enjardinat, totes elles amb figures d'animals. Es va instal·lar així un conjunt de 24 escultures exemptes, 12 de bronze, 9 de pedra i 3 de marbre, més dos relleus, un en pedra i un altre en marbre. Entre els animals representats, la majoria estan vinculats al tema de la caça, hi ha cérvols, ossos, senglars, cabirols, gaseles, daines i cabres, alguns d'ells actualment mutilats a causa d'actes vandàlics. Referències Bibliografia Lecea, Ignasi de. Art públic de Barcelona. Barcelona: Ajuntamiento de Barcelona i Àmbit Serveis Editorials, 2009. ISBN 978-84-96645-08-0.
Jardines de Jaume Vicens Vives

Los jardines de Jaume Vicens Vives se encuentran en el Distrito de Les Corts de Barcelona. Fueron creados en 1967 con un proyecto de Nicolau Maria Rubió i Tudurí, en principio como jardín privado, aunque en 1990 fueron abiertos al público. Están dedicados al historiador Jaume Vicens i Vives. Descripción Los jardines se encuentran en la Avenida Diagonal, en el interior de una manzana en la que se hallan rodeados de edificios en tres de sus cuatro lados. Se trata del conjunto inmobiliario denominado Barcelona-2, realizado en 1966. Los jardines fueron encargados a Rubió i Tudurí, antiguo director de Parques y jardines de Barcelona, que elaboró un conjunto de parterres de césped con algunos árboles diseminados. Estos parterres están a una altura superior de los caminos que atraviesan el parque, y en su interior dispuso varias plazoletas de forma cuadrangular con bancos para sentarse, que son como islas en el mar verde circundante. El promotor inmobiliario, Manuel de la Quintana, encargó al escultor Frederic Marès la colocación de un conjunto de esculturas decorativas diseminadas en todo el recinto ajardinado, todas ellas con figuras de animales. Se instaló así un conjunto de 24 esculturas exentas, 12 de bronce, 9 de piedra y 3 de mármol, más dos relieves, uno en piedra y otro en mármol. Entre los animales representados, la mayoría vinculados al tema de la caza, hay ciervos, osos, jabalíes, corzos, gacelas, gamos y cabras, algunos de ellos actualmente mutilados debido a actos vandálicos.​​ Galería de imágenes Véase también Parques y jardines de Barcelona Arte público de Barcelona Historia de la jardinería en España Referencias Bibliografía Lecea, Ignasi de; Fabre, Jaume; Grandas, Carme; Huertas, Josep M.; Remesar, Antoni; Sobrequés, Jaume (2009). Art públic de Barcelona (en catalán). Barcelona: Ayuntamiento de Barcelona y Àmbit Serveis Editorials. ISBN 978-84-96645-08-0. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jardines de Jaume Vicens Vives.