Jaciment del Born

El jaciment del Born, situat al subsol del mercat del mateix nom, és un dels més rellevants de Catalunya, amb una trama urbana d'època medieval i moderna de més de 8.000 m², que representa una petita part dels 295.705 m² de l'àrea enderrocada per la construcció de la Ciutadella i de l'esplanada que feia de zona de seguretat. Declarat bé cultural d'interès nacional el febrer del 2006, des del 2013 forma part del El Born. Museu d'Història de Barcelona. Història Les intervencions arqueològiques efectuades al Mercat del Born es van dur a terme en diferents campanyes: 1990-1991. Amb motiu per la construcció d'un aparcament subterrani al subsòl de la Plaça Comercial en una àrea de 4800 m². L'excavació en extensió es va realitzar en dues fases i es va dividir en sis sectors, A (I), B (II), C (III), D (IV), E (VII) i F (VIII). Els sectors estaven definits pels propis límits de l'excavació i per unes zones sense excavar que estaven ocupades per una sèrie de serveis en funcionament. En el sector A, que corresponia a la part nord-oest de l'excavació es va documentar a part del Rec Comtal, el carrer de Gensana, la part nord del carrer Qui va del Born al pla d'en Llull, així com les respectives illes de cases. El sector B, situat a la part nord-est de l'excavació, englobava la part nord dels carrers Qui va del Born al pla d'en Llull, Joc de la Pilota i Bonaire i diverses estructures relacionades amb les cases i tallers artesanals. El sector C, es corresponia amb la part sud-est de l'excavació, entre els sectors B i E. Englobava la part central dels carrers Qui va del Born al pla d'en Llull, Joc de la Pilota i Bonaire i les illes de cases adjacents. El sector D, s'ubicava a la part central de l'excavació, en l'extrem sud-est de l'illa de cases formada entre els carrers de Gensana i del carrer Qui va del Born al pla d'en Llull. Entre els sectors A i F. El sector E corresponia a la part sud-est de l'excavació, per sota del sector C i comprenia la part sud dels carrers Qui va del Born al pla d'en Llull, Joc de la Pilota i Bonaire i part de les cases adjacents als carrers. El sector F, ubicat a la part sud-oest de l'excavació, per sota del sector A, s'estenia per la part sud del carrer Qui va del Born al pla d'en Llull i per les cases adjacents. Durant els treballs es va recuperar la trama urbana del Barri de Ribera anterior a l'enderroc que es va portar a terme per la construcció de la fortificació de la Ciutadella, així com dues zones de necròpolis datades en època romana i islàmica. 1994. La rehabilitació del Mercat del Born per part de la Universitat Pompeu Fabra per tal d'ubicar el centre d'Estudis de Comunicació, Audiovisuals i l'Institut Universitari de l'Audiovisual, va generar una prospecció arqueològica amb sondejos i un estudi previ de l'edifici, la superfície del qual abasta uns 8000 m², dels quals només es va prospectar una petita part a partir de rases de sondeig. Es van poder documentar clavegueres i serveis de l'edifici original del mercat i de la reforma de 1982; fragments de paviments i fonamentació de columnes del mercat; farciments de l'enderroc del barri de la Ribera i de la posterior sedimentació; i finalment, estructures del darrer moment del barri de la Ribera, abans de ser enderrocades per construir l'esplanada de la Ciutadella borbònica. 1998. Realització d'una única cata de 15 m x 20 m a la nau central del mercat, pròxima al carrer de la Fusina, prèvia a les obres d'adequació de l'edifici com a biblioteca provincial (Ministeri d'Educació i Cultura). En aquesta ocasió es va documentar el traçat del Rec Comtal i estructures d'habitació associades al Rec; així com també el nivell d'enderroc de l'antic barri de la Ribera, el qual va sepultar les restes arquitectòniques, nivell que es localitza a poc més d'un metre de profunditat respecte al paviment actual del mercat del Born. 2001-2002. Excavació en extensió de l'interior del mercat, arran de les obres d'adequació de l'edifici com a seu de la Biblioteca Provincial. A l'àrea nord del jaciment es van documentar un total de 3 illes de cases compreses entre els carrers Gensana, dels Ventres, de Na Rodés i el Pla d'En Llull. Entre el centre, i creuant transversalment, es localitzà l'antic Rec Comtal, un tram d'uns 85 m de llargada i 4 m d'amplada que es convertí en l'eix vertebrador del barri, i a partir del qual es va marcar l'orientació de part de les edificacions. Es va poder documentar un dels ponts (a la confluència carrers dels Ventres/de na Rodés) construïts per salvar el tram del recorregut al descobert del Rec. A dins de les illes es van recuperar les diferents edificacions de construcció gòtica amb reformes posteriors, les quals allotjaven habitatges, palaus, zones de treball i magatzems. Finalment, a l'àrea sud de l'excavació es localitzà una sèrie de carrers que configuren una xarxa quadrangular de 8 illes de cases (carrers dels Dies Feiners, el de Bonayre, d'en Malla i de n'Abella). 2003. Al límit sud/sud-oest de l'excavació es van documentar dos enterraments in situ, dels quals es va dur a terme un estudi antropològic. A més a més, es van dur a terme intervencions de conservació i restauració de les estructures de pedra i maó, així com dels revestiments de les restes arquitectòniques. 2005-2006-2007. La continuació de les obres de construcció del Centre Cultural va venir precedida per un seguiment d'obres a l'interior del mercat i a un edifici annex al carrer Comercial, 5; l'excavació de diferents punts d'actuació; i la consolidació i el confinament d'estructures. En aquesta intervenció es va poder obtenir més informació sobre el jaciment, l'estructura i les tipologies dels carrers i els edificis, etc., i es van iniciar les tasques d'adequació per a la visita del Centre Cultural. A l'interior de l'edifici annex no es van identificar estructures arqueològiques (tan sols un estrat de graves amb material ceràmic romà molt rodat, ceràmiques vidriades i restes de fauna). En canvi, l'obertura del paviment del carrer efectuada per a connectar l'edifici annex amb el Centre Cultural del Born sí va permetre ampliar el perímetre del jaciment del Born. Després de rebaixar 2,5 m amb mitjans mecànics sense documentar restes arqueològiques, es va iniciar l'excavació manual en extensió (80 m²) d'aquesta part del carrer. D'aquesta manera, es va descobrir l'interior d'una illa de cases delimitada pel nord pel carrer Oliver, pel sud pel carrer de Na Rodés, per l'est pel Pla d'en Llull i per l'oest pel carrer de Jaume Negre. Es tracta de la continuació per la part nord de l'illa de cases documentada al sector 2 del jaciment del Born (nord-oest de l'interior del mercat). Les tres edificacions identificades en aquest espai varen ser excavades, documentades i desmuntades per poder tal de poder efectuar l'obra de connexió entre els dos immobles. 2008-2009. En el marc de les obres de construcció del Centre Cultural es van continuar les tasques d'excavació d'alguns encepats i els treballs de restauració de les restes arqueològiques. Descripció En excavacions realitzades al carrer del Comerç (a tocar d'aquest jaciment), es constatà l'ocupació romana per la presència de material ceràmic, molt escàs i la documentació de la necròpolis, datada entre els segles vii i vii. També es varen trobar esquelets humans, els quals estarien relacionats amb una possible necròpolis musulmana, que es devia datar entre els segles viii i ix. El nivell del sòl en aquesta zona era originalment força inferior al veí passeig del Born, i com que els militars volien anivellar-ho, no va caler enderrocar els edificis fins als fonaments, el que ha permès que les restes foren conservades. Una altra coincidència va ser el tipus d'estructura metàl·lica molt lleugera, que només requeria uns fonaments puntuals sota els pilars, minimitzant l'impacte sobre les restes arqueològiques. També l'orientació del mercat ha permès, casualment, que sota la seva superfície hagin quedat encabides zones de diferent activitat de la ciutat del segle xviii. Així, la part més llarga de la planta rectangular va des de la zona més industrial i artesanal ubicada al voltant del Rec Comtal, continua per la part central del jaciment on s'ubicaven habitatges i palaus de gent benestant, gremis i establiments d'oci; per acabar, a l'extrem més oriental del jaciment hi ha el barri mariner amb habitatges més senzills i petits que a la resta. La zona excavada i visitable conté un segment del Rec Comtal, fragments de vuit carrers i tota la plaça del Bornet. L'amplada dels carrers va des del 2,4 m del carrer de Micó, al barri mariner, als 2,6 - 2,8 m dels carrers dels Corders de Viola, carrer de Ventres; els carrers de la zona residencial són bastant més amples, amb 4,4 m al carrer de Xucles, 4 m al carrer de Bonaire i 5,8 m al carrer del Joc de Pilota. A la part central del jaciment hi ha la plaça del Bornet, un espai privilegiat amb una amplada de 10,6 m a la part central, uns 15 m a la cruïlla amb el carrer de Gensana i d'uns 12,6 m a la part del pont sobre el Rec Comtal. Aquest, conegut també com a «pont de la Carnisseria del Pla d'en Llull» i «pont del carrer de Na Rodés» té una amplada que va dels 5,5 als 9,5 m. Cal tenir present que les alçades habituals dels edificis era de planta i dos pisos, és a dir, per sobre de 10 m la qual cosa incrementava la sensació d'estretor dels carrers. Hi són visibles un total de 42 cases senceres i onze fragments de cases on vivien 77 famílies amb un total de 323 persones. Per a fer comprensible la descripció de les finques, s'ha seguit la numeració proposada a l'inventari fet per l'historiador Albert Garcia Espuche a la seva obra La ciutat del Born. Habitatges entre el carrer dels Ventres i el dels Corders de Viola En aquesta illa de cases es troba una de les peces característiques de la vida social de la ciutat del segle XVIII: un triquet, o casa de joc. El joc era un costum estès en l'àmbit familiar, però també es jugava en cases públiques de joc que no sempre havien estat legals. Es jugava a daus i cartes, i de forma menys freqüent a jaquets i els escacs. Els triquets no tan sols representaven un espai de joc, sinó un entorn on tancar negocis. En aquella època a la ciutat es comptabilitzaven una trentena de locals situats al carrer dels Escudellers, a la muralla de la Rambla o al carrer de la Fusina. Habitatges entre el carrer d'en Oliver i el dels Corders de Viola Aquest conjunt ubicat al nord del carrer dels Corders de Viola (també conegut com a Na Rodés) és només una part de l'illa que donava també al carrer d'en Oliver, fora dels límits del jaciment. L'edifici més destacat i gran era l'Hostal de l'Alba un lloc de pas situat en un punt estratègic davant del pont sobre el Rec Comtal i davant de la casa Santmartí (n.14) que es dedicava al lloguer de mules. A la planta baixa hi havia una part que es feia servir com a magatzem de l'adroguer Duran (n.17). En aquest punt es van localitzar una gran quantitat de pipes de caolí. Habitatges entre el Rec Comtal, el Pla del Bornet i el carrer de Gensana Aquesta illa ubicada entre el Rec Comtal al nord, el carrer de Gensana al sud, el Pla del Bornet i el pont de la Carnisseria, sobre el rec. Té algunes finques importants com la del baró de Sant Vicenç o la de l'adroguer Duran. Era una zona situada a un nivell baix, amb problemes habituals d'inundacions per desbordament del Rec Comtal, la qual cosa requereix sistemes més complexos de desguas al clavegueram com es pot observar a la casa Duran (núm. 17). Habitatges entre el Pla del Bornet, el Pla d'en Llull, el carrer de Xucles i el del Joc de Pilota Es tracta d'una illa urbana amb un nombre important de cases orientades al Pla del Bornet. El 1363 aquesta fragmentació no era tan gran, ja que les finques de ponent -número 19, 20, 21, 22, 23, 32, 33 i 38- formaven una gran casa propietat de Galceran Carbó que donava a tres carrers i que al llarg dels anys es va anar dividint. Destaca a la part central de l'illa la casa Colomer (núm. 23-24), una gran finca de dues parcel·les amb façana a dos carrers, que allotjava una taverna de grans dimensions a la part central de l'illa. Habitatges entre els carrers de Xucles, Bonaire, el Joc de Pilota i Roldó Aquesta illa, situada entre els carrers Xucles, Bonaire, Joc de Pilota i Roldó, aquest darrer ja fora del jaciment, és una de les que acollien activitats de tipus residencial i d'oci. Un 75% està ocupada per les cases Boxadors, uns comerciants coneguts per tenir un negoci de gel i neu. Habitatges entre els carrers de Bonaire, Xucles, Micó, Abella i Roldó Aquest conjunt d'illes de les quals només una petita part està dins el jaciment. Seguint el frontal del carrer de Bonaire es conserven un seguit de finques que estaven entre els carrers de Micó i Abella, que anaven des d'aquest punt fins a la platja. Per la part nord-est hi havia el carrer Roldó, fora del jaciment. Són cases senzilles que corresponen al barri mariner o zona de la Ribera. Notes Referències Bibliografia Garcia Espuche, Albert. La ciutat del Born. 3a edició. Ajuntament de Barcelona, 2010. ISBN 978-8498502756. Fernández, Antoni «Memòria de la intervenció arqueològica a l'antic Mercat del Born per la creació d'un Centre Cultural». ICUB, 2006. Lara, Carmen C. «Diorama d'en Josep Mestres Cabanes: El Lancastrín». Estudi del Moble. Associació per l'estudi del moble [Barcelona], núm.12, 2010. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. Oliva Ricós, Benet. La generació de Feliu de la Penya. Burgesia Mercantil i Guerra de Successió entre el Maresme i Barcelona. Lleida: Universitat de Lleida, 2001. ISBN 9788484095637. Valverde Bros, Manel. El paseo de San Juan: la calle representativa de la ciudad. Universitat Politècnica de Catalunya (tesi doctoral), 2011.