Parc de Can Sabaté

El parc de Can Sabaté es troba al barri de la Marina de Port, al districte de Sants-Montjuïc de Barcelona. Història En aquest indret hi ha la fàbrica de Can Barret, una foneria fundada el 1898 per l'enginyer industrial Josep Albert Barret i Moner. El 1918 fou assassinat quan sortia de l'Escola Industrial, suposadament per uns anarquistes, però una altra versió ho atribueix a un escamot pagat pels alemanys, que volien acabar amb qui subministrava armes als francesos durant la Primera Guerra Mundial. La seva vida va servir d'inspiració per a la novel·la La verdad sobre el caso Savolta, d'Eduardo Mendoza. La fàbrica va quedar sota control de capital belga amb el nom social Sociedad Electro Metalúrgica, i als anys 1970, quan ja havia tancat, els veïns del barri de Port van lluitar per a que els terrenys fossin destinats a zona verda i equipaments. Van aprofitar en un terreny del costat es va construir el complex Estrellas Altas, obra de l'arquitecte Antoni Bonet i Castellana, que excedia del volum permès. El propietari Gerard Sabaté va acabar cedint, i el 28 de gener del 1980 va signar un pacte amb l'Ajuntament i el president de l'Associació de Veïns de Port, Basilio González. El parc va ser inaugurat el 23 de setembre del 1984, segons un projecte dels arquitectes Imma Jansana, Neus Solé i Daniel Navas, que van comptar amb l'assessorament de Nicolau Maria Rubió i Tudurí, antic director de Parcs i jardins de Barcelona entre 1917 i 1937, i autor del parc de Montjuïc al costat de Jean-Claude Nicolas Forestier per a l'Exposició Internacional de 1929. El pressupost inicial del Jardí de les Estrelles, de 230.000 euros (38 milions de pessetes), va augmentar fins a 840.000 euros (139 milions de pessetes). Dos anys més tard, el desembre del 1986, es va inaugurar el Centre Cívic La Cadena, amb quatre sales polivalents i amb un accés des del mateix parc i des del carrer de la Mare de Déu del Port, ja que els locals són als edificis Estrelles Altes. Descripció És de forma rectangular allargada, amb un doble accés pels carrers de la Mineria i de la Mare de Déu del Port, i està envoltat d'edificis en tres dels seus costats. Un camí serpentejant amb un petit estany en un dels costats condueix fins a una gran plaça empedrada, al centre de la qual hi ha un canal molt estret per on circula l'aigua que brolla d'una piràmide de marbre verd, situada en un nivell més alt, en una placeta amb bancs ombrejada per palmeres datileres i ornamentada pel color rogenc de nombroses pruneres de fulles vermelles (Prunus cerasifera, varietat atropurpurea). Vegetació Entre les espècies presents al parc hi ha: l'arbre dels quaranta escuts (Ginkgo biloba), hackberry (Celtis australis), desmai (Salix babylonica), casuarina (Casuarina cunninghamiana), pollancre del Canadà (Populus x canadensis), fals pebre arbre (Schinus molle), eucaliptus (Eucalyiptus globulus i Eucaliptus camaldulensis) pinyoner (Pinus pinea), alzina (Quercus ilex alzina surera), fitolaca (Phytolacca dioica), fals plàtan (Acer pseudoplatanus), xiprer (Cupressus macrocarpa i Cupressus sempervirens), caquilero (Diospyros kaki), palmera de fans (Washingtonia filifera), palmera datilera (Phoenix dactylifetra), palmera de Canàries (Phoenix canariensis), pruneres (Prunus cerasifera), romaní (Rosmarinus officinalis), sàlvia (Salvia officinalis), llorer (Laurus nobilis), privet (Ligustrum lucidum Variegatum) i l'heura (Hedera helix). Galeria Referències Bibliografia Dutli, Peter. Neue Stadtra. Zürich: Verlag der Fachvereine, B.G. Teubner Verlag, Tchniken Zürich, 1991. ISBN 3-519-05030-7. Gabancho, Patrícia. Guía. Parques y jardines de Barcelona. Ajuntament de Barcelona, Imatge i Producció Editorial, 2000. ISBN 84-7609-935-5. Lecea, Ignasi de; Grandas, Carme; Huertas, Josep M.; Remesar, Antoni; Sobrequés, Jaume Art públic de Barcelona. Ajuntament de Barcelona i Àmbit Serveis Editorials, 2009. ISBN 978-84-96645-08-0. Enllaços externs Parc de Can Sabaté - Lloc web oficial (català)