Katalán Republikánus Baloldal

A Katalán Republikánus Baloldal egy katalóniai nacionalista és demokratikus szocialista párt, amely baloldali. A párt célja hogy Katalónia független legyen. A 2018-ban hivatalba lépett katalán kormánykoalíció egyik tagja. Története Alapítása és a Független Katalónia 1931 márciusában alapította meg a pártot Francesc Macià és Lluís Companys akik Katalónia elnökei voltak, valamint Joan Lluhí i Vallescà ügyvéd és politikus, aki a Második Spanyol Köztársaság idejében több miniszteri tárcát is betöltött. A párt az 1931. áprilisi helyhatósági választásokon kimagaslóan jól szerepelt. A választás után 2 nappal április 14-én mielőtt kikiáltották volna Madridban a második köztársaságot, addig Macià bejelentette Barcelonában, hogy Katalónia független állam lesz. Ezt követően tárgyaltak Madridban ugyanis a San Sebastiáni-paktum értelmében Katalóniának saját statútumot kellett létrehoznia, amiben törvényesíti a madridi kormányzat és az autonóm kormányzat szerepet és egymás közti munkamegosztását. A tárgyalásokon javaslatot tettek katalán oldalról, hogy Macià lehetne Katalóniai kormány elnöke. 1932 szeptemberében megszületett a független Katalónia jogállásáról szóló nyilatkozat, amelynek értelmében a Katalán Parlament végrehajtó hatalommal lett felruházva. Az 1932-es katalán választásokon a párt 47.1%-os eredménnyel abszolút többséget szerez a helyi törvényhozásban. 1934. október 6-án Lluís Companyszt választotta meg a Katalán Parlament Katalónia új elnökévé, miután Macià meghalt. A spanyol kormány tagjai közt az Autonóm Jobboldal Spanyol Konföderációjának politikusai jelentek meg, akik törvénytelennek tartották Katalónia jogállását. A mozgalom a fasizmushoz közel állt és a spanyol központi kormány hatalmának kiterjesztését akarták. Ennek következtében a Spanyol Hadsereg leverte a katalán függetlenséget, a katalán kormány és a párt tagjait letartóztatták, majd börtönbüntetésre ítélték. Katalónia jogállásáról szóló nyilatkozatot 1936 februárjában felfüggesztették. Spanyol polgárháború 1936-ban a spanyol polgárháború hajnalán a Katalán Republikánus Baloldal a Népfront tagja lett. A Népfront vezetőerejévé váltak, habár feszültségeik voltak az Egyesült Marxista Munkáspárttal és a szovjetbarát Katalónia Egyesített Szocialista Pártjával. A polgárháború 1939-ben Francisco Franco győzelmével ért véget, hatalmukra kerülésük után a pártot és a Népfrontot betiltották. Lluís Companys pedig Franciaországba emigrált a többi katalánhoz és baszkhoz hasonlóan. Franco-korszak 1940-ben a Vichy-kormány vezette Franciaországban Companyszt a Gestapo letartóztatta és kiadták Spanyolországnak, ahol 1940. október 15-én kivégezték. A párt a Franco-korszak alatt földalatti mozgalomként működött tovább illetve a Franciaországi spanyol emigrációban. 1945-ben a párt Toulouseban tartott közgyűlésén főtitkárnak nevezték ki Josep Tarradellaszt. 1975 óta Franco halála után 2 évvel, 1977-ben találkozott Josep Tarradellas Adolfo Suárezzel, az első demokratikusan megválasztott miniszterelnökkel. A találkozó célja, hogy a Katalán Kormány intézményét ismét legálissá tegye. Erre 1977. október 23-án került sor.- A párt részt vesz választási koalíciókban a Baleári-szigeteki helyhatósági választásokon valamint Észak-Katalóniában is. A Valenciai Republikánus Baloldallal is koalíciós partner. Párt elnökök Francesc Macià (1931-1933) Lluís Companys (1933-1935) Carles Pi i Sunyer (1933-1935) Lluís Companys (1936-1940) Heribert Barrera (1993-1995) Jaume Campabadal (1995-1996) Jordi Carbonell (1996-2004) Josep-Lluís Carod-Rovira (2004-2008) Joan Puigcercós (2008-2011) Oriol Junqueras (2011-) Választási eredmények Katalán Parlament * a Katalán Baloldal tagjaként. ** a Katalán Republikánus Baloldal-Katalónia Igen koalíció tagjaként. *** az Együtt az Igenért koalíció tagjaként. Önkormányzati választások Jegyzetek Források