Can Pongem

Can Pongem o Can Ponçgem és una masia del municipi de la Palma de Cervelló (Baix Llobregat), inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya amb el codi IPA-30590. Història La masia es va construir en diferents fases: una fase inicial el 1650 i una ampliació cap al 1750. El 1757 es va construir una capella adossada dedicada a Sant Antoni de Pàdua, data que figura a la llinda de la porta. L'última fase de la construcció correspon al 1773. El conjunt va ser restaurat el 1928, segons consta inscrit al rellotge de sol de la façana principal. Inicialment fou propietat de la família Pongem, que en va donar el nom. Cap al 1840 va ser adquirida per Joaquim de Gispert i Anglí (1799-1889), impulsor de la construcció del Gran Teatre del Liceu i fundador del Cercle del Liceu el 1847. Els seus descendents n'han mantingut la propietat fins a l'actualitat. A mitjan segle xix, per via matrimonial, la propietat va quedar vinculada també a la família Serra-Chopitea, descendents de la venerable Dorotea de Chopitea (1816-1891), promotora de nombroses obres benèfiques i educatives a la Barcelona del segle xix, declarada Venerable pel papa Joan Pau II el 1983. Entre els descendents notables de la família, vinculats a la finca, figura Ignasi de Gispert i Jordà (1911-1998), degà de l'Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (1969-1972), president del Segon Congrés Jurídic Català (1971), Conseller de Justícia de la Generalitat (1980-1982) i Creu de Sant Jordi (1983). Descripció El conjunt es compon de diferents edificacions: la més antiga, de caràcter agrícola, amb la capella annexa adossada a llevant; i la més moderna, de tipus residencial. Totes dues disposen d'un pati o barri tancat al davant, orientades a sud, i sota la finca hi ha una font. L'edifici principal és de planta rectangular, compost de planta baixa, pis i golfes, amb coberta de teula àrab a quatre aigües i façana de maçoneria arrebossada. Les cantoneres són de maons, visibles per la banda de ponent i arrebossades a llevant. El portal d'entrada principal, situat al centre de la façana, és d'arc de mig punt amb dovelles de gres roig característic de la zona, i a la clau de l'arc es conserva una peça heràldica amb les armes dels Gispert, descrites com «en camp d'or, un mont de sinople surmuntat d'una àguila al natural». A la planta pis hi ha quatre finestres amb bastiments de gres, i a les golfes una composició d'obertures en patró 2-3-2. Al centre de la façana destaca un rellotge de sol monumental amb la inscripció SOL JUSTITIE i les dates 1750 i 1928, corresponents a l'ampliació de mitjan segle XVIII i a la restauració del primer terç del segle XX. El conjunt s'integra en un paratge boscós, amb terrasses sostingudes per murs de pedra seca, tècnica constructiva inscrita el 2018 a la Llista representativa del patrimoni cultural immaterial de la humanitat de la UNESCO. Capella de Sant Antoni de Pàdua Adossada a la masia, és obra del 1757, data que figura a la llinda de la porta. Està dedicada a Sant Antoni de Pàdua i consta que estava oberta al culte públic l'any 1906. Es conserven uns goigs en llaor de la imatge de Sant Antoni de Pàdua que es venera a la capella de la heretat Can Pongem, impresos a Barcelona per la impremta Henrich i Cia. a final del segle XIX o principi del XX, custodiats a la col·lecció Enric Prats del Centre de Lectura de Reus. Entorn Can Pongem es troba al nord-est del nucli antic de la Palma de Cervelló, en un emplaçament boscós de la vall de Rafamans. El topònim ha quedat fixat a la cartografia local mitjançant el «camí de Can Pongem», que dona accés a la finca. Referències Bibliografia Bordons i Serra, Joaquim (1995). «La Palma de Cervelló i els seus voltants». Muntanya (Centre Excursionista de Catalunya), núm. 798, p. 69-74. Guàrdia i Canela, Josep-D. (1999). «Ignasi de Gispert i Jordà (1911-1998), advocat, degà, acadèmic i home d'esperança». Revista Jurídica de Catalunya, vol. 98, núm. 2, p. 419-428. Gispert i Bosqué, Jordi de (2005). Joaquim de Gispert i d'Anglí i el Gran Teatre del Liceu. Barcelona: edició de l'autor, 135 p. OCLC 803655933 Llurba i Rigol, Josep (1993). Recull d'Història de Cervelló, La Palma i Vallirana. Ajuntament de Cervelló. Enllaços externs Fitxa a Mapes de Patrimoni Cultural (Diputació de Barcelona) Fitxa a Pobles de Catalunya