NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
ONCE

A Organización Nacional de Ciegos de España (em português Organização Nacional dos Cegos de Espanha, ONCE) é uma organização não governamental de solidariedade social e sem fins lucrativos espanhola. O objectivo desta organização é melhorar a qualidade de vida dos cegos e deficientes visuais de Espanha. Esta organização teve origem com a criação da Sociedad de Socorro y Defensa del Ciego, em 1928 por Luis del Rosal y Caro. Em 1988 foi criada pela própria ONCE a Fundación ONCE para promover a eliminação das barreiras à integração das pessoas portadoras de deficiência, sejam estas arquitectónicas ou informáticas. Uma importante fonte de financiamento da ONCE, e um dos elementos que a tornaram mais conhecida, é a venda do Cupón Pro-Ciegos (habitualmente denominado de Cupón da ONCE), uma lotaria que além do financiamento ajuda a empregar bastantes pessoas nela filiadas. Além das actividades de carácter social que desenvolve, a ONCE está também fortemente associada ao desporto, tendo mantido o patrocínio a uma equipa de ciclismo (com o seu nome) até à época de 2003, com vitórias em bastantes competições internacionais (Vuelta, entre outras). Em 2011, a ONCE será parceira no evento Jornada Mundial da Juventude, JMJ, que acontecerá em agosto. A ONCE realizará uma revisão técnica da página da web da JMJ e também capacitará voluntários para estarem aptos às pessoas que possuam necessidades especiais. Ver também Cegueira Deficiência Ligações externas Sítio oficial
Испанская национальная организация слепых

Испанская национальная организация слепых (исп. Organización Nacional de Ciegos de España, сокр. ONCE) — испанская общественная организация. Основана в 1938 году, приобрела современное значение в 1984 году, получив концессию на организацию благотворительных лотерей, прибыль от которых направляется на развитие рабочих мест для инвалидов. ONCE представляет собой мощную финансовую империю, владеющую объектами недвижимости. В 1989—2003 годах ONCE выступала спонсором одноимённой велокоманды. В 2013 году получила премию принцессы Астурийской. Розыгрыш купонов лотереи ONCE производится ежедневно кроме субботы. С 2005 года по субботам проходит розыгрыш новой лотереи El Combo. Лотерейные билеты ONCE распространяются на улице слепыми и другими лицами, имеющими инвалидность, часто в специальных киосках, похожих на телефонные будки. Конкурентом лотерей ONCE является государственное предприятие Loterías y Apuestas del Estado, которое проводит ежегодный розыгрыш рождественской лотереи. Ссылки На Викискладе есть медиафайлы по теме Испанская национальная организация слепых Официальный сайт (исп.)
La Parellada

La Parellada és un edifici del municipi d'Alcover protegit com a Bé Cultural d'Interès Local. Descripció El mas està situat vora la carretera d'Alcover a Reus, en l'encreuament amb la de Vilallonga. És de grans dimensions i el formen diversos edificis i un gran jardí. La casa principal té planta rectangular i presenta coberta a 4 vessants, on es troben dues xemeneies recobertes de ceràmica blanca i blava. En els angles dels mur exteriors hi ha carreus. La façana té una distribució simètrica d'obertures, totes elles rectangulars llevat de les del pis superior, d'arc de mig punt. El coronament es fa per un ràfec sobresortint. Hi ha petits elements de ceràmica com a ornamentació de la façana, així com de la teulada. El material constructiu és la pedra amb argamassa, arrebossada. Hi ha dos panells de ferro forjat. Història L'edifici va ser construït vers l'inici del segle xviii. La inscripció que es troba a la llinda de la porta d'entrada principal el data concretament el 1701. Posteriorment s'hi ha fet successives modificacions. Cal esmentar el canvi en l'ordre de les teules grogues i vermelles sobre fons verd que formaven la senyera catalana a la teulada i que després de la guerra es van transformar en la bandera espanyola. En una teula del ràfec apareix la data de 1953, segurament any en què es podria haver efectuat alguna obra. Referències Enllaços externs «La Parellada». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
St Martin's Church, Puig-reig

St Martin's Church (Catalan: Sant Martí de Puig-reig (Catalan pronunciation: [ˈsam məɾˈti ðə ˌpuˈretʃ]) is a Romanesque church from 12th century in Puig-reig, Spain, near the modern parochial church and the former Puig-reig Castle. Exterior The church's construction comprises large stone blocks of various sizes, and its thick side-walls are carried by a number of side-buttresses. The exterior of the church is completely plain, without ornamentation, except at the west wall. Atop the west wall stands the bell-gable with its twin openings, and below it is the main door, which has a simple three-arch archivolt, supported in part by four columns and their capitals. Interior The church has a single nave, covered with a barrel vault and finished by a semicircular apse. The apse vault begins as a simple-impost cornice, and is separated from the nave by a triumphal arch. At its rear is a single narrow window, vaulted with a voussoir arch. It still contains some of its original Romanesque murals. References External links More pictures at Sant Martí de Puig-reig, Art Medieval (in Catalan).
Pavelló Onze de Setembre

El Pavelló Onze de Setembre és un pavelló poliesportiu ubicat a la ciutat de Lleida. Construït l'any 1986, té una capacitat de 2.200 persones (620 seients recents) i disposa de 8 vestidors, calefacció central i grades a dos laterals. La superfície total bruta és de 2.235m2 i la superfície útil de joc és de 1.257m2, amb paviment de parquet. L'Onze de Setembre fou el primer pavelló del desaparegut Lleida Basquetbol des de la seva fundació el 1997 fins al 2001, quan l'equip assolí la màxima categoria a nivell espanyol (ACB) i va haver de traslladar-se al nou pavelló Barris Nord perquè l'Onze de Setembre no complia amb la capacitat mínima exigida per la lliga. El 2003 va passar a ser la pista oficial del Lleida Llista Blava, l'equip d'hoquei lleidatà que juga a l'OK Lliga. A part d'haver estat pavelló de l'equip de basquet i ser l'actual pavelló de l'equip d'hoquei, en aquest pavelló també s'hi han celebrat altres esdeveniments, com ara torneigs d'handbol, clínics de basquet, partits amistosos entre seleccions, torneigs de futbol sala, etc. Pandèmia de la COVID-19 Durant l'estiu de 2020 el pavelló fou cedit al Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, que l'habilità com a hospital de campanya per la pandèmia de COVID-19 i, posteriorment, com a punt de vacunació massiva. Aquest fet impedí temporalment el desenvolupament d'activitats esportives. Referències Enllaços externs El Pavelló al servei d'esports de la Paeria de Lleida.
Pavelló Onze de Setembre

Il Pavelló Onze de Setembre è un palazzetto dello sport della città di Lleida in Spagna. Ha una capienza di 2.200 posti. Di proprietà del Comune di Lleida ospita le gare casalinghe del Lleida di hockey su pista. Eventi ospitati Coppa del Re 2014 Final Four della Coppa CERS 2017-2018 Final Four della Coppa WSE 2018-2019 Coppa Continentale 2021-2022 Coppa del Re 2022 Final Four della Coppa WSE 2025-2026 Voci correlate Lleida Collegamenti esterni Pavelló Onze de Setembre, su esport.paeria.es.
Parc de Nelson Mandela

El Parc de Nelson Mandela està situat al barri de Montigalà de Badalona, tot i que també està a tocar de Bufalà. Història i descripció Fou inaugurat el 2007 i té una superfície notable d'1,3 ha, delimitat pels carrers de Migjorn, Xaloc i Nelson Mandela, amb accés en tot el seu perímetre. És una esplanada plana amb zones verdes amb un arbrat que consta de pins, alzines i roures; l'aigua de reg prové del pou d'aigües freàtiques de Can Barriga. A més, té jocs infantils i cistelles de bàsquet en una zona pavimentada amb tipuanes. També té un camí fet de travesses de fusta que el travessa en diagonal, vorejat de pollancres i amb bancs on asseure's per descansar. Gràcies a tots aquests elements, el parc s'ha convertit ràpidament en el lloc d'esbarjo habitual dels residents dels voltants. Transport B2 (Badalona Canyadó - Sta. Coloma H. Esperit Sant) B19 (Badalona H. Can Ruti - Barcelona H. Vall d'Hebron) B24 (Badalona H. Can Ruti - Barcelona Rda. St. Pere) N2 (L'Hospitalet de Llobregat Av. Carrilet - Badalona Via Augusta) Referències
Parc de Nelson Mandela

Parc de Nelson Mandela är en park i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Parc de Nelson Mandela ligger 53 meter över havet. Terrängen runt Parc de Nelson Mandela är platt söderut, men åt nordväst är den kuperad. Havet är nära Parc de Nelson Mandela åt sydost. Närmaste större samhälle är Barcelona, 10,0 km sydväst om Parc de Nelson Mandela. Runt Parc de Nelson Mandela är det i huvudsak tätbebyggt. Kommentarer Källor
Parc de Nova Lloreda

El Parc de Nova Lloreda és un parc situat al barri de Nova Lloreda de Badalona. Fou inaugurat el 1982, per tant compta amb certa història, doncs va ser de les primeres zones verdes creades a partir de la instauració de la democràcia després d'una reivindicació veïnal al barri, amb la necessitat d'esponjar-lo. Es troba delimitat per la Rambla de Sant Joan, el camí de Sistrells i l'avinguda de Catalunya, sent la seva superfície total 1,5 ha. Hi abunden els arbres de gran port, en la seva majoria plàtans, i els parterres enjardinats amb gespa i arbustiva que també ha assolit un bon desenvolupament. Tots els camins són de sauló. Compta com a serveis amb una zona infantil, una estació de compostatge i una àrea per a gossos. El 2005 fou reconegut com una de les 142 zones verdes catalanes més sostenibles conjuntament amb el parc de Torrents i Lladó, entre els que presentaren a la jornada tècnica de parcs i jardins, celebrada a Badalona. El certificat assegurava la qualitat medi ambiental i de la seva ordenació espacial i dels seus elements, a més de la seguretat i la gestió del verd. Transports El parc té una sèrie de parades d'autobús en els seus contorns, totes les línies són operades per TUSGSAL. B5 (Badalona Estació Rodalies - Sta. Coloma H. Esperit Sant) B17 (Sta. Coloma Rbla. St. Sebastià - Badalona Francesc Layret) B24 (Badalona H. Can Ruti - Barcelona Rda. St. Pere) B27 (Sta. Coloma Oliveres - Badalona H. Can Ruti) N9 (Barcelona Pl. Portal de la Pau - Tiana Edith Llaurador) Referències
Parc de Nova Lloreda

Parc de Nova Lloreda är en park i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Parc de Nova Lloreda ligger 40 meter över havet. Terrängen runt Parc de Nova Lloreda är platt åt sydväst, men norrut är den kuperad. Havet är nära Parc de Nova Lloreda åt sydost. Närmaste större samhälle är Barcelona, 9,1 km sydväst om Parc de Nova Lloreda. Runt Parc de Nova Lloreda är det i huvudsak tätbebyggt. Kommentarer Källor
Can Ros Estrada

Ca l'Estrada o Can Ros Estrada és una torre noucentista al nucli de Sant Andreu de la Barca (al Baix Llobregat). Originàriament era previst engrandir-la. El 1986 estava enclotada, en pèssimes condicions. Va ser una casa residencial construïda el 1923, que va ser propietat de l'industrial Josep Ros Estrada. L'edifici va romandre anys completament tapiat en una de les quatre façanes on no hi ha obertures ni voladissos. Això és degut, segons sembla, a un litigi amb el propietari de la parcel·la del costat que la casa envaïa en part. L'any 2009 va ser reformada per convertir-la en una escola de bressol pel municipi. Arquitectura La torre té diferents elements noucentistes: la barbacana està decorada amb esgrafiats policromats (alguns s'han hagut de refer sense poder reproduir-los). Les jardineres sota les finestres estan realitzades en mosaic de treball delicat i minuciós. Els esgrafiats sobre les obertures recalquen l'estil i es troben ben conservats. Hi ha dos estucats destacats. Un d'ells és un estucat al marbre molt ben treballat i a la vegada esgrafiat, en molt bon estat de conservació. La composició és de garlandes simètriques. A l'altre el motiu esgrafiat és diferent, amb formes simètriques. Hi ha una galeria d'estil modernista que originàriament era oberta i més tard es va tancar amb vidrieres. Està decorada amb ceràmica vidriada amb motius propis de l'estil, es conserva en bastant bon estat i amb els mateixos elements decoratius: ceràmica, estucats i mobiliari. El conjunt és prou homogeni. Referències Enllaços externs Fitxa al web de l'Ajuntament Arxivat 2013-12-14 a Wayback Machine.
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò (spanisch Montferrer-Castellbo) ist eine Gemeinde (municipi) mit 1.161 Einwohnern (Stand: 2025) in der Provinz Lleida in der Autonomen Region Katalonien. Zur Gemeinde gehören 27 Ortschaften, darunter Aravell, Bellestar, El Balcó del Pirineu, Montferrer de Segre, Sant Joan de l'Erm, Vilamitjana del Cantó, Vila-rubla und Les Anoves. Lage Montferrer i Castellbò liegt in den Bergen der südlichen Pyrenäen in einer durchschnittlichen Höhe von ca. 730 m. Im Gemeindegebiet liegt der Großteil des Flughafens Andorra–La Seu d’Urgell. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten zahlreiche Ruinen Reste der alten Burganlage von Castellbò Benediktinerkloster Santa Cecília de Elins Marienkirche von Castellbò Andreaskirche von Castellbò Persönlichkeiten Nemesi Marqués Oste (* 1935), früherer Repräsentant des bischöflichen Kofürsten von Andorra Weblinks Einzelnachweise
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò (Catalan pronunciation: [moɱfeˈrej kasˌteʎˈβɔ]) is a municipality in the comarca of Alt Urgell, Lleida, Catalonia, Spain. Montferrer i Castellbò towns: Aravell Bellestar El Balcó del Pirineu Montferrer de Segre Sant Joan de l'Erm Vilamitjana del Cantó Vila-rubla The municipality includes a small exclave to the south. It has a population of 1,161 (register office, 2025) . Andorra–La Seu d'Urgell Airport is located in Montferrer i Castellbò. Landmarks Santa Cecília de Elins References External links Government data pages (in Catalan)
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò est une commune de la comarque de l'Alt Urgell dans la province de Lleida en Catalogne (Espagne). Géographie L'aéroport Andorre–La Seu d'Urgell s'y trouve, partagé avec la commune de Ribera d'Urgellet, avec une liaison régulière vers Madrid. Cette commune des Pyrénées catalanes est située dans le parc naturel de l'Alt Pirineu. La station de ski de fond de Sant Joan de l'Erm s'y trouve. Le port del Cantó sur la route N 260 se trouve en limite sud-ouest de la commune. Histoire Le château de Castellbò (en français Castelbon) était la résidence des vicomtes d'Urgell qui prirent au début du XIIe siècle le nom de Castelbon. Au début du XIIIe siècle, Arnaud de Castelbon se distingue, avec le comte de Foix, par des profanations d'églises dans l'Alt Urgell et la Cerdagne. Les deux seigneurs seront jugés comme hérétiques cathares à titre posthume. La fille d'Arnaud, Ermessinde de Castelbon, épouse Roger-Bernard II de Foix en 1203. La vicomté de Castelbon reste possession des comtes de Foix jusqu'au XVIe siècle. Personnalités liées à la commune Nemesi Marquès Oste, représentant de l'évêque d'Urgell en Andorre, lequel est l'un des deux coprinces d'Andorre. Notes et références Voir aussi Sources Des hérétiques dans les Pyrénées catalanes à la fin du XIe siècle ?, de Gauthier Langlois, Heresis, n° 46-47, année 2007, p. 67-80. En ligne sur Paratge. Articles connexes Comarque : Alt Urgell Liste des vicomtes de Castelbon Liens externes Site officiel Portail de la Catalogne Portail des Pyrénées
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò település Spanyolországban, Lleida tartományban. Montferrer i Castellbò Les Valls de Valira, Farrera, La Seu d’Urgell, Ribera d’Urgellet, Les Valls d’Aguilar, Soriguera és Llavorsí községekkel határos. Lakosainak száma 1161 fő (2025). Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò è un comune spagnolo di 736 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Montferrer i Castellbò Collegamenti esterni Sito ufficiale, su montferrercastellbo.cat. (CA) Montferrer i Castellbò, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò – gmina w Hiszpanii, w Katalonii, w prowincji Lleida, w comarce Alt Urgell. Powierzchnia gminy wynosi 176,68 km². Zgodnie z danymi INE, w 2005 roku liczba ludności wynosiła 856, a gęstość zaludnienia 4,84 osoby/km². Wysokość bezwzględna gminy równa jest 732 metry. Współrzędne geograficzne Montferrer i Castellbò to 42°20'35"N, 1°25'45"E. Dynamika populacji 1991 – 659 1996 – 730 2001 – 736 2004 – 817 2005 – 856 Miejscowości W skład gminy Montferrer i Castellbò wchodzi 27 miejscowości: L’Aeroport de la Seu d’Urgell i Andorra – liczba ludności: 0 Albet – 22 Aravell – 88 Avellanet – 5 El Balcó del Pirineu – 146 Bellestar – 97 Canturri – 3 Carmeniu – 2 Cassovall – 16 Castellbò – 94 Les Eres – 0 Guils del Cantó – 22 Montferrer – 240 Pallerols del Cantó – 16 Sallent de Castellbò – 2 Sant Andreu de Castellbò – 15 Sant Joan de l’Erm – 0 Santa Creu de Castellbò – 21 Sarcedol – 3 Saulet – 3 Seix – 6 Sendes – 2 Solanell – 0 Solans – 2 Turbiàs – 6 Vila-rubla – 4 Vilamitjana del Cantó – 41 Linki zewnętrzne Oficjalna strona Urzędu Gminy Montferrer i Castellbò
Montferrer i Castellbò

Montferrer i Castellbò (em catalão e oficialmente) ou Montferrer Castellbó (em castelhano) é um município de Espanha na comarca de Alto Urgel, província de Lérida, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 176,7 km² de área e em 2021 tinha 1 081 habitantes (densidade: 6,1 hab./km²). Demografia Referências
Монферрер-и-Кастельбо

Монферрер-и-Кастельбо (исп. Montferrer i Castellbò, баск. Montferrer i Castellbo) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Льейда в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Альт-Уржель. Занимает площадь 176,7 км². Население — 1 086 человек (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Официальная страница Datos generales estadísticos
Монфарре-і-Кастальбо

Монфарре́-і-Кастальбо́ (кат. Montferrer i Castellbò) - муніципалітет, розташований в Автономній області Каталонія, в Іспанії. Знаходиться у районі (кумарці) Алт Уржель провінції Лєйда, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі Баґарії (округи) Ал Пірінеу і Аран. Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 983 особи (з них менше 14 років - 12,6%, від 15 до 64 - 72,3%, понад 65 років - 15,1%). У 2006 р. народжуваність склала 8 осіб, смертність - 11 осіб, зареєстровано 5 шлюбів. У 2001 р. активне населення становило 357 осіб, з них безробітних - 27 осіб.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 606 народилися в Каталонії (з них 485 осіб у тому самому районі, або кумарці), 84 особи приїхали з інших областей Іспанії, а 46 осіб приїхало з-за кордону. Університетську освіту має 8,5% усього населення. У 2001 р. нараховувалося 267 домогосподарств (з них 27,3% складалися з однієї особи, 27% з двох осіб,16,1% з 3 осіб, 15% з 4 осіб, 7,5% з 5 осіб, 3,7% з 6 осіб, 1,5% з 7 осіб, 1,1% з 8 осіб і 0,7% з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві - 20,3%, у промисловості - 14,5%, на будівництві - 10,9% і у сфері обслуговування - 54,2%. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 295 осіб, поза районом - 148 осіб. Безробіття У 2007 р. нараховувалося 12 безробітних (у 2006 р. - 13 безробітних), з них чоловіки становили 25%, а жінки - 75%. Економіка Підприємства міста Промислові підприємства Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 0,4% усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 14,2% - від 60 до 89 м2, 42,7% - від 90 до 119 м2 і 42,7% - понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 43,6% було одноповерховими, 37,7% - двоповерховими, 18,5 % - триповерховими, 0% - чотириповерховими, 0% - п'ятиповерховими, 0,2% - шестиповерховими, 0% - семиповерховими, 0% - з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 98,5% усього населення (у 1996 р. - 99,6%), вміли говорити нею 87,1% (у 1996 р. - 90,2%), вміли читати 76,9% (у 1996 р. - 80,6%), вміли писати 52,1 % (у 1996 р. - 44,6%). Не розуміли каталанської мови 1,5%. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 417 осіб (у 2003 р. - 444 особи). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: У муніципальних виборах у 2007 р. взяло участь 495 осіб (у 2003 р. - 510 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Історія та культура Див. також Дані Інституту статистики Каталонії [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.] (кат.)
Cabó

Cabó ist eine Gemeinde (municipio) mit 85 Einwohnern (Stand: 2025) in der Provinz Lleida in der Autonomen Region Katalonien. Zur Gemeinde gehören neben dem Hauptort Cabó die Ortschaften El Pujal d’Organyà und El Vilar deCabó. Lage und Klima Cabó liegt in den Bergen der südlichen Pyrenäen in einer durchschnittlichen Höhe von ca. 770 m. Cabó liegt etwa 100 Kilometer nordöstlich von Lleida. Das Klima ist warm und gemäßigt, der Jahresgesamtniederschlag beträgt 790 mm. Bevölkerungsentwicklung Geschichte Cabó gehört zum Bistum Urgell. Die aus Cabó stammende Adelsfamilie Cabóet erhielt von den Bischöfen, deren Vasallen sie waren, 1133 die Verteidigung und Rechtsprechung in den Tälern des heutigen Staates Andorra übertragen. Die letzte Erbin brachte das Lehen 1185 an katharische Adelsfamilien, die versuchten, die Vasallenbindung gegenüber den Bischöfen abzustreifen, was im 13. Jahrhundert, in der Zeit des Katharerkreuzzugs, zu kriegerischen Konflikten führte. Diese wurden erst beigelegt, als 1278 die Bischöfe und die Grafen von Foix die Herrschaft teilten, wodurch das bis heute bestehende Kofürstentum Andorra begründet wurde. Sehenswürdigkeiten Dolmen Serniuskirche von Cabó Michaeliskirche in Vilar de Cabó Isidorkirche Weblinks Information der Generalitat de Catalunya zu Cabó Offizielle Website (katalanisch) Einzelnachweise
Cabó

Cabó (Catalan pronunciation: [kaˈβo]) is a municipality in the comarca of Alt Urgell, Lleida, Catalonia, Spain. It has a population of 85 (register office, 2025) . The municipality contains three villages: Cabó, el Vilar de Cabó, and Pujal. It includes a small exclave to the south-east. References External links Government data pages (in Catalan)
Cabó

Cabó es un municipio español de la provincia de Lérida, situado en la comarca catalana del Alto Urgel. Según los últimos datos del INE, este municipio cuenta con 98 habitantes a fecha de 2022. Este municipio está formado por tres núcleos de población: Cabó, el Vilar de Cabó y el Pujal de Cabó. El municipio está travesado por el río de Cabó (afluente del Segre) que da agua al riego municipal de Cabó . Historia El valle de Cabó aparece citado en el acta de consagración de la catedral de Urgel con el nombre de Kapudeizo. A partir del siglo X quedó en manos de la familia Caboet, nobles de la comarca que también poseían el señorío del valle de Sant Joan, así como diversas posesiones en el valle de Andorra. En el siglo XII, las posesiones de los Caboet pasaron al obispado de Urgel. Demografía Cabó cuenta con una población de 85 habitantes (INE 2025). Cultura La antigua iglesia parroquial estaba dedicada a Sant Serni. Es un edificio románico de nave única con cubierta de bóveda de cañón. Se conservan dos ábsides, uno en el lado norte y otro en el oeste. Existía un tercero en el lado de levante que ha desaparecido. Otro templo románico es la iglesia de Sant Iscle de Senyús, que presenta un ábside sobreelevado y portalada con arquivolta. Cabó celebra su fiesta mayor el último domingo de agosto. Economía La base económica del municipio es la ganadería, especialmente la destinada a la producción de leche. Referencias Bibliografía Tomàs Bonell, Jordi; Descobrir Catalunya, poble a poble, Prensa Catalana, Barcelona, 1994 Artículo en la Enciclopedia Catalana Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Cabó. Ayuntamiento de Cabó Archivado el 21 de septiembre de 2010 en Wayback Machine. Datos generales Datos estadísticos