NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Montclar

Montclar és un municipi de la comarca del Berguedà. Amb 22,08 km², és envoltat pels termes de l'Espunyola al nord, Avià al nord-est, Casserres a l'est, Viver i Serrateix al sud i Montmajor al sud-oest. El municipi de Montclar té l'enclavament de Sant Quintí de Montclar. El poble, que és dalt d'una serra, s'estructura a l'entorn d'una plaça, en un extrem de la qual hi ha l'església parroquial i, al davant, la casa senyorial coneguda com el castell. Geografia Llista de topònims de Montclar (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc). Demografia Cultura i patrimoni L'església parroquial està dedicada a Sant Martí. És d'estil romànic i va ser construïda al segle xii. És de nau única amb absis. Té annex un campanar de planta quadrada amb coberta a quatre aigües. Al seu interior es conserven dos retaules barrocs així com un altre d'estil neoclàssic. L'edifici va ser reformat completament la dècada de 1970. En el mateix terme municipal hi ha dues esglésies romàniques. La de la Santa Creu és de nau única i té un campanar d'espadanya. L'església de Sant Quintí de Montclar és també d'una sola nau, coberta amb volta de canó. Té un absis semicircular cobert amb volta de quart d'esfera. Al seu interior hi havia una lipsanoteca del segle xi que actualment es conserva al Museu Diocesà i Comarcal de Solsona. Montclar celebra la seva festa major al mes de gener, coincidint amb la festivitat de Sant Sebastià. Economia L'activitat econòmica del terme es basa únicament en l'agricultura, bàsicament de secà (blat, civada, patates, blat de moro, farratges), la ramaderia i l'explotació forestal. Història Montclar és documentat des del segle xi, però el castell pròpiament no surt esmentat fins al 1309, quan passà a domini reial (era regentat per la família dels Montclar) i s'engrandí. Al segle xvii, quan era propietat de la família nobiliària dels Tamarit, l'antic castell fou transformat en masia, coneguda com cal Metge Sastret. Aquest conjunt fou declarat bé d'interès cultural el 1985. La major part dels habitatges es van construir els segles xvii i XVIII, moment en què la població augmentà considerablement. Actualment, molts d'aquests habitatges han estat restaurats i s'han convertit en segones residències. Referències Vegeu també Roques Ratllades Serrat de Sant Ponç (Montclar) Josep Vilar i Tristany Enllaços externs Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
Montclar (Barcelona)

Montclar ist ein Ort und eine Gemeinde (municipi) mit 132 Einwohnern (Stand: 2025) in der Comarca Berguedà in der Provinz Barcelona in der Autonomen Region Katalonien. Die Gemeinde besteht neben dem namensgebenden Ort Montclar aus den Ortschaften El Casó und Torregassa. Lage Montclar liegt etwa 85 Kilometer nordnordwestlich von Barcelona in einer Höhe von etwa 730 m in den südlichen Ausläufern der Pyrenäen in der Comarca Berguedà im Norden Kataloniens. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Burgruine von Montclar (kaum erhaltene Reste) Martinskirche Weblinks Einzelnachweise
Montclar, Spain

Montclar (Catalan pronunciation: [muŋˈkla]) is a municipality in the comarca of Berguedà, Catalonia. The municipality includes an exclave to the north-east. History The town first appears in written documentation in the year 1117. In 1240, King James I of Aragon granted the land to Pere de Breda, though by 1309, it was once again a possession of the crown. Culture The municipality's parochial church, in the Romanesque style, is dedicated to Sant Martí. It was constructed in the 12th century. It has a single nave with apse. It also has a later, hip-roofed bell tower, and conserves a baroque altar and other neoclassical elements in the interior. The church was completely renovated in 1970. The municipality has several other extant churches, including the Church of the Santa Creu, and, notably, the Church of Sant Quintí. This barrel-vaulted structure had its 11th century reliquary removed to the Diocesan Museum of Solsona. Montclar's town festival is celebrated in January, to coincide with the feast day of Saint Sebastian. Economy Agriculture is the chief employer of the municipality, and in particular dryland farming, particularly of cereals. References External links Government data pages (in Catalan)
Montclar (Barcelona)

Montclar es un municipio de España perteneciente a la provincia de Barcelona, en la comunidad autónoma de Cataluña. Situado en la comarca del Bergadá. Está formado por los núcleos de Montclar, el Casó y Torregassa. Historia Aparece citado por primera vez en documentos de 1117. En 1240, Jaime I de Aragón cedió el lugar a Pere de Breda retornando a la Corona en 1309. Demografía Montclar cuenta con una población de 132 habitantes (INE 2025). Véase también Escudo de Montclar Castillo de Montclar Referencias Tomàs Bonell, Jordi; Descobrir Catalunya, poble a poble, Prensa Catalana, Barcelona, 1994 Artículo en la Enciclopedia Catalana (en catalán) Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Montclar. Sitio web del Ayuntamiento de Montclar Información de la Generalitat de Catalunya (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). Datos estadísticos
Montclar (Spanyolország)

Montclar település Spanyolországban, Barcelona tartományban. Lakosainak száma 132 fő (2025). Történelme Földrajza Montclar L’Espunyola, Casserres, Viver i Serrateix, Montmajor és Avià községekkel határos. Látnivalók A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Montclar (Spagna)

Montclar è un comune spagnolo di 117 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Montclar Collegamenti esterni Sito ufficiale, su montclar.cat. (CA) Montclar, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Монкла (Испания)

Монкла (исп. Montclar, баск. Montclar, кат. Montclar) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Барселона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Бергеда. Занимает площадь 21,9 км². Население — 112 человек (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Información de la Generalitat de Catalunya Datos estadísticos
Montclar (kommun)

Montclar är en kommun i Spanien. Den ligger i grevskapet Berguedà, i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 115. Arean är 21,9 kvadratkilometer. Montclar gränsar till L'Espunyola, Casserres, Viver i Serrateix, Montmajor och Avià. Terrängen i Montclar är platt österut, men västerut är den kuperad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Montclar.
Монкла (Каталонія)

Монкла́ (кат. Montclar, вимова літературною каталанською [mon'kła]) - муніципалітет, розташований в Автономній області Каталонія, в Іспанії. Код муніципалітету за номенклатурою Інституту статистики Каталонії - 81304. Знаходиться у районі (кумарці) Барґаза (коди району - 14 та BD) провінції Барселона, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі Баґарії (округи) Центральна Каталонія. Назва муніципалітету Назва муніципалітету походить від лат. monte clara - "світла гора". Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 119 осіб (з них менше 14 років - 19,3%, від 15 до 64 - 55,5%, понад 65 років - 25,2%). У 2006 р. народжуваність склала 4 особи, смертність - 1 особа, зареєстровано 2 шлюби. У 2001 р. активне населення становило 47 осіб, з них безробітних - 7 осіб.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 116 народилися в Каталонії (з них 90 осіб у тому самому районі, або кумарці), 1 особа приїхала з інших областей Іспанії, а 0 осіб приїхало з-за кордону. Вищу освіту має 2,9% усього населення. У 2001 р. нараховувалося 32 домогосподарства (з них 15,6% складалися з однієї особи, 21,9% з двох осіб,9,4% з 3 осіб, 21,9% з 4 осіб, 9,4% з 5 осіб, 18,8% з 6 осіб, 0% з 7 осіб, 0% з 8 осіб і 3,1% з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві - 62,5%, у промисловості - 10%, на будівництві - 2,5% і у сфері обслуговування - 25%. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 53 особи, поза районом - 12 осіб. Безробіття У 2007 р. нараховувався 1 безробітний (жінка, у 2006 р. - 0 безробітних). Економіка Підприємства міста Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 3,1% усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 9,4% - від 60 до 89 м2, 46,9% - від 90 до 119 м2 і 40,6% - понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 58,8% було одноповерховими, 41,2% - двоповерховими, 0 % - триповерховими, 0% - чотириповерховими, 0% - п'ятиповерховими, 0% - шестиповерховими, 0% - семиповерховими, 0% - з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 100% усього населення (у 1996 р. - 100%), вміли говорити нею 95,6% (у 1996 р. - 100%), вміли читати 92,9% (у 1996 р. - 84,1%), вміли писати 89,4 % (у 1996 р. - 58,7%). Не розуміли каталанської мови 0%. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 62 особи (у 2003 р. - 71 особа). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Посилання Дані Інституту статистики Каталонії [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.] (кат.) Інформація про підприємства муніципалітету [Архівовано 23 листопада 2019 у Wayback Machine.] (кат.) Етимологія, літературна та діалектна вимова назв муніципалітетів [Архівовано 26 серпня 2004 у Wayback Machine.] (кат.)
Montmajor

Montmajor ist ein Ort und eine Gemeinde (municipi) mit 473 Einwohnern (Stand: 2025) in der Comarca Berguedà in der Provinz Barcelona in der Autonomen Region Katalonien. Neben dem Hauptort Montmajor besteht die Gemeinde aus den Ortschaften Correà, Gargallà, El Pujol de Planès, Sant Feliu de Lluelles und Sorba sowie den Enklaven Catllarí, Comesposades und Valielles. Lage Montmajor liegt in einer Höhe von etwa 755 m in den südlichen Ausläufern der Pyrenäen in der Comarca Berguedà im Norden Kataloniens. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Burgruine von Montmajor Burgreste von Querol Stephanuskirche in El Pujol de Planes Martinskirche in Correa Marienkirche in Sorba Michaeliskapelle in Sorba Jakobuskapelle Weblinks Einzelnachweise
Montmajor

Montmajor (Catalan pronunciation: [mumːəˈʒo]) is a municipality in the comarca of Berguedà, Catalonia, Spain. Geography Montmajor is made up of four distinct enclaves, quite separated from one another. The principal area of the municipality lies east of the town of Navès, which is in the comarca of Solsonès. The northernmost enclave is Catllarí (5.45 km²), which is surrounded by the municipalities of Fígols, Castellar del Riu, and Guixers. Comesposades (8.01 km²), is separated from the main town by L'Espunyola. Valielles (3.20 km²), meanwhile, is an enclave completely surrounded by Solsonès. References External links Town Website Government data pages (in Catalan)
Montmajor

Montmajor es un municipio de España perteneciente a la provincia de Barcelona, en la comunidad autónoma de Cataluña. Situado en la comarca del Bergadá. A mediados del siglo XIX se denominaba Montmajor y Querol; en esa época incorporó los antiguos municipios de Aguilar, Correà, Lluelles y Sorba.​ Geografía Localidades: Correà Gargallà Montmajor Pujol de Planès, el Sant Feliu de Lluelles Sorba El municipio se extiende por los enclaves de Catllarí, Comesposades y Valielles (que es un enclave en la provincia de Lérida). Historia El castillo de Montmajor aparece citado en documentos de 1170. Formó parte del vizcondado de Berga, pasando más tarde al de Cardona. Formó parte de las posesiones del monasterio de Santa María de Valldaura hasta que en 1309 quedó en manos de la corona. Demografía Montmajor cuenta con una población de 473 habitantes (INE 2025). Administración y política Cultura La iglesia parroquial de Montmajor es de construcción moderna (1918) y está dedicada a San Saturnino. Se conservan restos del antiguo templo, documentado en 1050, y que formaba parte del castillo, del que aún queda en pie una parte de la torre. En el Pujol de Planès se encuentra la iglesia de Sant Esteve. Construida en el siglo XI, es de estilo románico. del edificio original se conserva aún el ábside central y dos absidiolos que están decorados con bandas de estilo lombardo. En el siglo XVII la iglesia se amplió, añadiéndose la sacristía y dos capillas laterales. La iglesia de Santa María de les Canals en Catllarí es también románica. De nave única, tiene un ábside semicircular. La bóveda se encuentra derruida. La iglesia está documentada ya en el siglo XIII. Montmajor celebra su fiesta mayor en el mes de septiembre. En enero tiene lugar la fiesta de San Antonio Abad. Economía La principal actividad económica es la agricultura de secano. El cultivo principal es la cebada, seguida por el trigo. Destaca también la ganadería, especialmente de ganado porcino y bovino. Referencias Tomàs Bonell, Jordi; Descobrir Catalunya, poble a poble, Prensa Catalana, Barcelona, 1994 Artículo en la Enciclopedia Catalana (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). (en catalán) Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Montmajor. Sitio web del Ayuntamiento de Montmayor Información de la Generalidad de Cataluña Datos estadísticos
Montmajor

Montmajor település Spanyolországban, Barcelona tartományban. Lakosainak száma 473 fő (2025). Történelme Földrajza Montmajor Guixers, Navès, Fígols, Castellar del Riu, Capolat, L’Espunyola, Montclar, Viver i Serrateix és Cardona községekkel határos. Látnivalók A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Montmajor

Montmajor è un comune spagnolo di 466 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Montmajor Collegamenti esterni Sito ufficiale, su montmajor.cat. (CA) Montmajor, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Montmajor

Montmajor is een gemeente in de Spaanse provincie Barcelona in de regio Catalonië met een oppervlakte van 76 km². Montmajor telt 471 inwoners (1 januari 2016). Demografische ontwikkeling Bron: INE, 1857-2011: volkstellingen Opm.: In 1857 werden de gemeenten Aguiar, Correa, Lluells en Sorba aangehecht
Montmajor

Montmajor (em catalão e oficialmente) ou Montmayor (em castelhano), no passado chamado Montmajor y Querol, é um município da Espanha na comarca de Berguedà, província de Barcelona, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 76,5 km² de área e em 2021 tinha 472 habitantes (densidade: 6,2 hab./km²). Demografia Referências
Монмажор

Монмажор (кат. Montmajor) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Барселона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Бергеда. Занимает площадь 76,5 км². Население — 483 человека (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Официальная страница Página web del Ayuntamiento Información de la Generalitat de Catalunya Datos estadísticos
Montmajor

Montmajor är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 473. Arean är 77 kvadratkilometer. Montmajor gränsar till Guixers, Navès, Fígols, Castellar del Riu, Capolat, L'Espunyola, Montclar, Viver i Serrateix och Cardona. Terrängen i Montmajor är huvudsakligen kuperad, men åt sydväst är den platt. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Montmajor.
Муммажо

Муммажо́ (кат. Montmajor, вимова літературною каталанською [mumməʒó]) - муніципалітет, розташований в Автономній області Каталонія, в Іспанії. Код муніципалітету за номенклатурою Інституту статистики Каталонії - 81326. Знаходиться у районі (кумарці) Барґаза (коди району - 14 та BD) провінції Барселона, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі Баґарії (округи) Центральна Каталонія. Назва муніципалітету Назва муніципалітету походить від лат. mōnte maiōre - "більша гора". Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 478 осіб (з них менше 14 років - 11,9%, від 15 до 64 - 64,2%, понад 65 років - 23,8%). У 2006 р. народжуваність склала 2 особи, смертність - 8 осіб, зареєстровано 2 шлюби. У 2001 р. активне населення становило 206 осіб, з них безробітних - 11 осіб.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 437 народилися в Каталонії (з них 313 осіб у тому самому районі, або кумарці), 13 осіб приїхало з інших областей Іспанії, а 16 осіб приїхало з-за кордону. Вищу освіту має 7,6% усього населення. У 2001 р. нараховувалося 137 домогосподарств (з них 13,9% складалися з однієї особи, 28,5% з двох осіб,10,9% з 3 осіб, 20,4% з 4 осіб, 12,4% з 5 осіб, 8% з 6 осіб, 2,2% з 7 осіб, 3,6% з 8 осіб і 0% з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві - 38,5%, у промисловості - 15,9%, на будівництві - 13,3% і у сфері обслуговування - 32,3%. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 204 особи, поза районом - 83 особи. Безробіття У 2007 р. нараховувалося 5 безробітних (у 2006 р. - 11 безробітних), з них чоловіки становили 20%, а жінки - 80%. Економіка Підприємства міста Промислові підприємства Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 0,7% усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 6,6% - від 60 до 89 м2, 28,5% - від 90 до 119 м2 і 64,2% - понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 68,9% було одноповерховими, 27,3% - двоповерховими, 2,7 % - триповерховими, 1,1% - чотириповерховими, 0% - п'ятиповерховими, 0% - шестиповерховими, 0% - семиповерховими, 0% - з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 98,3% усього населення (у 1996 р. - 99,8%), вміли говорити нею 96,8% (у 1996 р. - 95,9%), вміли читати 95,2% (у 1996 р. - 91,7%), вміли писати 66,5 % (у 1996 р. - 67,3%). Не розуміли каталанської мови 1,7%. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 262 особи (у 2003 р. - 305 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: У муніципальних виборах у 2007 р. взяло участь 221 особа (у 2003 р. - 219 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Історія та культура Посилання Дані Інституту статистики Каталонії [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.] (кат.) Інформація про підприємства муніципалітету [Архівовано 23 листопада 2019 у Wayback Machine.] (кат.) Етимологія, літературна та діалектна вимова назв муніципалітетів [Архівовано 26 серпня 2004 у Wayback Machine.] (кат.)
Castell de Can Jaumar

El castell de Can Jaumar és un edifici de Cabrils (Maresme), fet construir el 1923 per Manuel de Jaumar i de Bofarull a l'emplaçament de la masia de Can Rafart. En aquesta època, les famílies burgeses adquirien antigues masies per a reformar-les, com ara els castells de Santa Florentina de Canet de Mar, Sant Marçal de Cerdanyola o el de Castelldefels. Història Els Rafart eren una nissaga de pagesos de Cabrils documentada des del 1229. El 1579, es van emparentar per matrimoni amb els Riera de Vilassar de Dalt, i la seva casa pairal passà a nomenar-se també Can Rafart, com la de Cabrils. El 1835, l'alcalde de Barcelona signà a favor de Joaquim Jaumar i de la Carrera, que havia estat president de sala del Tribunal Suprem i amic personal del general Prim, la venda judicial del mas per renitència de Francesc Vives i Rafart. Casat amb Joaquima Bofarull i Rafart, va morir sense fills el 1882 i llegà la propietat als seus nebots Francesc de Sales Jaumar i Andreu (1831-1897) i Anna de Bofarull i Segarra (†1919). Aquests hi feren algunes obres de reforma: el 1906 fou engrandida la galeria lateral i es construí la capella familiar, i posteriorment, es feren millores als jardins. El 1923, l'hereu Manuel de Jaumar i de Bofarull va contractar l'arquitecte Eugenio Pedro Cendoya per a reconvertir la masia en un castell. Cendoya aixecà diversos plànols de la masia existent i del projecte de reforma i les obres finalitzaren el novembre de 1925. Durant els anys 1926 i 1927 s'hi realitzaren diversos treballs d'ornamentació interior i enjardinament. Descripció L'edifici és d'estil historicista i incorpora un seguit d'elements propis dels castells: torres amb merlets, matacans, finestres bilobulades i escuts heràldics. Galeria Referències Vegeu també Casa del carrer de Sant Pere Més Baix, 29 Fàbrica de ceràmica Fita Bibliografia Bosch, Laura «Del Mas Rafart de Cabrils al Castell de Can Jaumar». XI Trobada d'entitats de recerca local i comarcal del Maresme: El desenvolupament urbanístic dels pobles del Maresme [Vilassar de Mar], 2017, p. 83-98.
Parc lineal de Garcia Fària

El parc lineal de Garcia Fària o del Maresme es troba al barri de Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou de Barcelona. Està dedicat a Pere Garcia Fària, enginyer de camins i arquitecte, que va ser director del Servei de Sanejament de l'Ajuntament de Barcelona. Història i descripció Va ser creat el 2004 amb un projecte dels arquitectes Pere Joan Ravetllat i Carme Ribas en el context de la remodelació de la zona per a la celebració del Fòrum Universal de les Cultures. Es tracta d'un passeig de més d'1 km de llarg (d'aquí el nom de «parc lineal») que es troba sobre l'aparcament situat al costat de la Ronda del Litoral, entre els carrers de Bilbao i Josep Pla, i que enllaça els parcs del Poblenou i de Diagonal Mar. La part principal del seu recorregut és una pista de paviment dur, ideal per anar amb bicicleta o amb patins, vorejada de zones verdes i àrees de jocs infantils. La vegetació està confinada a uns parterres de formes trapezoïdals, alguns de doble pendent, amb gespa d'una banda i baladre blanc per un altre, i diversos parterres de gramínies, com Hyparrhenia sp., Festuca sp., Pennisetum setaceum, Pennisetum villosum i Nassella tenuissima. També hi ha el tamariu (Tamarix gallica), el baladre (Nerium oleander), la washingtònia (Washingtonia filifera), el margalló (Chamaerops humilis) i la morera de paper (Broussonetia papyrifera). Vegeu també Parcs i jardins de Barcelona Referències
Parque lineal de Garcia Fària

El parque lineal de Garcia Fària o parque del Maresme se encuentra en el distrito de San Martín de Barcelona. Fue creado en 2004 con un proyecto de Pere Joan Ravetllat y Carme Ribas. El nombre proviene de Pere Garcia Fària (Barcelona, 1858-1927), ingeniero de caminos y arquitecto, que fue director del Servicio de Saneamiento del Ayuntamiento de Barcelona, al que está dedicado el parque y el paseo en que se ubica.​ Descripción Este parque fue creado en el contexto de la remodelación de la zona de Diagonal Mar efectuada para la celebración del Fórum Universal de las Culturas 2004. Se trata de un paseo de más de un kilómetro de largo —de ahí el nombre de parque lineal— que se encuentra sobre el aparcamiento situado junto a la Ronda del Litoral, entre las calles Bilbao y Josep Pla, y que enlaza los parques del Poblenou y de Diagonal Mar. La parte principal de su recorrido es una pista de pavimento duro, ideal para correr en bicicleta o con patines, bordeada de zonas verdes y áreas de juegos infantiles. La vegetación está confinada a unos parterres de formas trapezoidales, algunos de doble pendiente, con césped por un lado y adelfa blanca por otro, y varios parterres de gramíneas, como Hyparrhenia sp., Festuca sp., Cenchrus setaceus, Pennisetum villosum y Nassella tenuissima.​ Vegetación Entre las especies presentes en el parque se hallan: el tamarisco (Tamarix gallica), la adelfa (Nerium oleander), la washingtonia (Washingtonia filifera), el palmito (Chamaerops humilis) y la morera del papel (Broussonetia papyrifera).​ Véase también Parques y jardines de Barcelona Historia de la jardinería en España Referencias Bibliografía Sánchez Vidiella, Àlex (2008). Atlas de arquitectura del paisaje. Barcelona: Loft. ISBN 978-84-92463-27-5.