NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ла-Гранада

Ла-Гранада (кат. La Granada; ісп. La Granada) — муніципалітет, розташований в автономній області Каталонія, в Іспанії. Знаходиться у районі (кумарці) Ал-Панадес провінції Барселона, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі Баґарії (округи) Барселона. Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 1.866 осіб (з них менше 14 років — 16,2 %, від 15 до 64 — 69,2 %, понад 65 років — 14,6 %). У 2006 р. народжуваність склала 26 осіб, смертність — 10 осіб, зареєстровано 6 шлюбів. У 2001 р. активне населення становило 692 особи, з них безробітних — 41 особа.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 1.195 народилися в Каталонії (з них 920 осіб у тому самому районі, або кумарці), 189 осіб приїхало з інших областей Іспанії, а 48 осіб приїхало з-за кордону. Університетську освіту має 11,1 % усього населення. У 2001 р. нараховувалося 471 домогосподарство (з них 14,9 % складалися з однієї особи, 26,3 % з двох осіб,20,6 % з 3 осіб, 24 % з 4 осіб, 9,8 % з 5 осіб, 3 % з 6 осіб, 0,4 % з 7 осіб, 0,4 % з 8 осіб і 0,6 % з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві — 4,1 %, у промисловості — 27,5 %, на будівництві — 12,6 % і у сфері обслуговування — 55,8 %. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 256 осіб, поза районом — 502 особи. Безробіття У 2007 р. нараховувалося 55 безробітних (у 2006 р. — 52 безробітних), з них чоловіки становили 45,5 %, а жінки — 54,5 %. Економіка Підприємства міста Промислові підприємства Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 1,9 % усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 12,3 % — від 60 до 89 м2, 44,4 % — від 90 до 119 м2 і 41,4 % — понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 11,4 % було одноповерховими, 75,8 % — двоповерховими, 12,7 % — триповерховими, 0 % — чотириповерховими, 0 % — п'ятиповерховими, 0 % — шестиповерховими, 0 % — семиповерховими, 0 % — з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 98,1 % усього населення (у 1996 р. — 97,7 %), вміли говорити нею 88,8 % (у 1996 р. - 89,2 %), вміли читати 87,5 % (у 1996 р. — 84,4 %), вміли писати 63,6 % (у 1996 р. — 58,3 %). Не розуміли каталанської мови 1,9 %. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 876 осіб (у 2003 р. — 905 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: У муніципальних виборах у 2007 р. взяло участь 1.013 осіб (у 2003 р. — 924 особи). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Історія та культура Див. також Дані Інституту статистики Каталонії [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.] (кат.)
Santa Oliva

Santa Oliva és un municipi de la comarca del Baix Penedès. Està situat entre els municipis d'Albinyana, el Vendrell, Bellvei, Banyeres del Penedès i la Bisbal del Penedès. Geografia Llista de topònims de Santa Oliva (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc). Demografia Administració Política Economia Segons les dades de l'últim trimestre de 2019 de l'Observatori del Treball de la Generalitat, Santa Oliva era el desè municipi amb la taxa més alta de desocupats de Catalunya, un 20,55%. En el rànquing dels deu municipis catalans amb més atur, encapçalat per La Vajol (Alt Empordà), amb un 34,15 %, els deu primers tenien menys de 600 habitants, a excepció del Montmell (Baix Penedès), en tercer lloc (amb 1.512 empadronats i un 29,58 % de desocupats) i Santa Oliva, en desè (amb 3.320 veïns). Festa major El darrer dijous d'agost se celebra el Vot del Poble, origen de la seva Festa Major, quan la Mare de Déu del Remei va protegir la vila del còlera que va afectar greument Vilanova i la Geltrú en 1854. Llocs d'interès Centre històric de Santa Oliva Espai Temàtic Eines per a la Construcció dels Germans Boada. L'Albornar L'Albornar és un sector planer situat a 1 km al nord-oest del poble, entre la riera de la Bisbal i l'autopista AP-7 sud. El sector central, amb una superfície aproximada de 2 km², pertany al terme municipal de Santa Oliva (enclavament) i resta envoltat pels termes municipals de la Bisbal del Penedès, Albinyana i Banyeres del Penedès. El nom (topònim) li ve de l'antiga Masia de l'Albornar, un edifici declarat Bé Cultural d'Interès Local (BCIL) i que ara resta dins les istal·lacions del circuit de proves automobilístiques (A+ IDIADA). El sector figura al Nomenclàtor estadístic d'entitats de població de Catalunya com una entitat de població amb dos nuclis: l'Albornar i Idiada. Referències Enllaços externs Pàgina web de l'Ajuntament Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya Patrimoni històric i artístic de Santa Oliva
Santa Oliva

Santa Oliva ist eine Gemeinde (municipi) mit 3.711 Einwohnern (Stand: 2025) in der Provinz Tarragona in der Autonomen Gemeinschaft Katalonien im Nordosten Spaniens. Geographische Lage Santa Oliva liegt zwischen Barcelona (60 km in westsüdwestlicher Richtung entfernt) und Tarragona (35 km in ostnordöstlicher Richtung entfernt) in einer Höhe von ca. 100 m. Durch das Gemeindegebiet führt die Autopista AP-7. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Reste der Burganlage Marienkirche (Església de Santa Maria), früheres Kloster Altes Rathaus Alte Wassermühle Wirtschaft Bedeutend ist Santa Oliva durch den Automobildienstleister Applus+ IDIADA. Über die Gemeinden La Bisbal del Penedès, Santa Oliva und Banyeres del Penedès erstreckt sich das riesige Testgelände. Weblinks Einzelnachweise
Santa Oliva

Santa Oliva település Spanyolországban, Tarragona tartományban. Santa Oliva El Vendrell, La Bisbal del Penedès, Banyeres del Penedès, Albinyana és Bellvei községekkel határos. Lakosainak száma 3711 fő (2025). Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Santa Oliva (Spagna)

Santa Oliva è un comune spagnolo di 3 240 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Santa Oliva Collegamenti esterni Sito ufficiale, su santaoliva.cat. (CA) Santa Oliva, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Санта-Олива

Санта-Олива (кат. Santa Oliva) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Таррагона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Баш-Пенедес. Занимает площадь 9,65 км². Население — 3 327 человек (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Официальная страница Patrimoni històric del municipi Algunes dades de Santa Oliva Pàgina dedicada a Santa Oliva
Santa Oliva

Santa Oliva är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Tarragona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 400 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 3 322. Terrängen runt Santa Oliva är platt åt sydost, men åt nordväst är den kuperad. Runt Santa Oliva är det tätbefolkat, med 397 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är El Vendrell, 4,3 km söder om Santa Oliva. Trakten runt Santa Oliva består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Santa Oliva.
Санта-Уліба

Са́нта-Улі́ба (кат. Santa Oliva, вимова літературною каталанською [santə u'łiβə]) - муніципалітет, розташований в Автономній області Каталонія, в Іспанії. Код муніципалітету за номенклатурою Інституту статистики Каталонії - 431401. Знаходиться у районі (кумарці) Баш-Панадес (коди району - 12 та BP) провінції Таррагона, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі баґарії (округи) Камп-да-Таррагона. Назва муніципалітету Назва муніципалітету походить від лат. santa - "свята" та лат. olīva - "олива" . Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 2.988 осіб (з них менше 14 років - 17,1%, від 15 до 64 - 67,3%, понад 65 років - 15,6%). У 2006 р. народжуваність склала 26 осіб, смертність - 26 осіб, зареєстровано 13 шлюбів. У 2001 р. активне населення становило 965 осіб, з них безробітних - 107 осіб.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 1.419 народилися в Каталонії (з них 579 осіб у тому самому районі, або кумарці), 718 осіб приїхало з інших областей Іспанії, а 124 особи приїхали з-за кордону. Вищу освіту має 5,1% усього населення. У 2001 р. нараховувалося 792 домогосподарства (з них 19,1% складалися з однієї особи, 29,3% з двох осіб,20,1% з 3 осіб, 20,3% з 4 осіб, 8,1% з 5 осіб, 1,5% з 6 осіб, 0,8% з 7 осіб, 0,5% з 8 осіб і 0,4% з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві - 5,2%, у промисловості - 22,4%, на будівництві - 22,7% і у сфері обслуговування - 49,7%. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 1.368 осіб, поза районом - 575 осіб. Безробіття У 2007 р. нараховувалося 130 безробітних (у 2006 р. - 132 безробітних), з них чоловіки становили 32,3%, а жінки - 67,7%. Економіка Підприємства міста Промислові підприємства Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 3,7% усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 32,1% - від 60 до 89 м2, 39,4% - від 90 до 119 м2 і 24,9% - понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 44,8% було одноповерховими, 48,9% - двоповерховими, 6,0 % - триповерховими, 0,0% - чотириповерховими, 0,3% - п'ятиповерховими, 0,1% - шестиповерховими, 0,0% - семиповерховими, 0,0% - з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 94,9% усього населення (у 1996 р. - 94,6%), вміли говорити нею 72,6% (у 1996 р. - 70,0%), вміли читати 70,6% (у 1996 р. - 63,9%), вміли писати 44,3 % (у 1996 р. - 38,7%). Не розуміли каталанської мови 5,1%. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 1.024 особи (у 2003 р. - 1.12 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: У муніципальних виборах у 2007 р. взяло участь 1.395 осіб (у 2003 р. - 1.242 особи). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Історія та культура Посилання Дані Інституту статистики Каталонії [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.] (кат.) Етимологія, літературна та діалектна вимова назв муніципалітетів [Архівовано 26 серпня 2004 у Wayback Machine.] (кат.)
Casa Vilardell

La casa Vilardell, també coneguda com a Salas-Bulbena, és un edifici noucentista situat a la Via Laietana, 49 i el carrer Comtal, 37 de Barcelona, catalogat com a bé amb elements d'interès (categoria C). Actualment hi ha l'hotel Ohla Barcelona. Història El 1926, Heribert Salas i Salas i la seva esposa Glòria Bulbena i Reig van encarregar-ne el projecte a l'arquitecte Joan A. Roig. El 1928, i després d'una reforma d'Eusebi Bona, s'instal·laren als baixos i l'entresol els magatzems Casa Vilardell, fundats el 1911 al carrer de l'Hospital, 36-38. El nou establiment fou inaugurat el 21 de setembre, coincidint amb les festes de la Mercè. Durant la Guerra Civil, els magatzems foren col·lectivitzats, però a la dècada del 1940 van ressorgir fins a esdevenir un dels més populars de la ciutat. Van tancar a la dècada del 1970, i el seu espai fou ocupat per dependències del Cos Nacional de Policia. Ja al segle xxi, l'edifici passà a mans d'una cadena hotelera, que el 2008 el va enderrocar interiorment, conservant-ne només la façana, per a construir-hi un establiment de cinc estrelles, obra dels Luis Alonso i Sergi Balaguer (Alonso, Balaguer i Arquitectes Associats) i inaugurat el febrer del 2012. Van convertir l'antiga mitgera de la part posterior en una nova façana de color blau, a la que se li va afegir una decoració d'agulles amb ulls de ceràmica, obra de l'artista Frederic Amat i que també abasta al cos central de la façana de la Via Laietana. Descripció Es tracta d'un edifici de planta baixa, entresòl, cinc pisos i àtic. Les dues façanes tenen una composició a base d'eixos verticals de balcons de llosana individual, llevat dels pisos primer i cinquè, on és corregut. Les cantonades són arrodonides i l'edifici es corona amb una balustrada. A la part central de la façana principal hi ha un àtic cobert amb volta esquifada i decoració abarrocada, sota el qual hi ha una tribuna amb tres arcs de mig punt. El parament és d'estuc llis, excepte a la planta baixa i entresol, on té franges horitzontals. La porta principal té una marquesina de ferro i vidre. Referències Vegeu també Casa Heribert Salas Casa Artur Bulbena Casa-fàbrica Josep Reig Prefectura Superior de Policia de Catalunya Casa Joan Anglada (Barcelona) Enllaços externs «CAN VILARDELL. Seu Central dels Magatzems. Via Laietana. 49-51 (1928-1980)». Barcelofília (blog). Miquel Barcelonauta, 16-06-2011.
Casa Vilardell

La Casa Vilardell, également connue sous le nom de Salas-Bulbena, est un bâtiment du noucentiste situé sur la Via Laietana à Barcelone, classé bien avec éléments d'intérêt. Il héberge actuellement un hôtel. Description C'est un immeuble avec rez-de-chaussée, mezzanine, cinq étages et attique. Les angles sont arrondis et le bâtiment est couronné d'un balustre. La porte d'entrée est dotée d'un auvent en fer et en verre. Histoire En 1926, Heribert Salas i Salas et son épouse Glòria Bulbena i Reig commandèrent le projet à l'architecte Joan A. Roig. En 1928, les entrepôts de la Casa Vilardell, fondés en 1911 dans la rue de l'Hospital, furent installés au sous-sol et à l'entresol. Le nouvel établissement a été inauguré le 21 septembre, coïncidant avec les festivités de la Mercè. Pendant la guerre civile espagnole, les entrepôts ont été collectivisés, mais dans les années 1940, ils ont refait surface pour devenir l'un des [Quoi ?] plus populaires de la ville. Celles-ci ont fermé dans les années 1970 et leur espace a été occupé par des bureaux de la Police. Au XXIe siècle, le bâtiment passe aux mains d'une chaîne hôtelière, qui a démoli l'intérieur en 2008, n'en gardant que la façade pour construire un établissement cinq étoiles, inauguré en février 2012'. Les architectes Luis Alonso et Sergi Balaguer ont transformé l'ancienne cloison murale en une nouvelle façade bleue, à laquelle a été ajouté un décor d'aiguilles avec des yeux en céramique, œuvre de l'artiste Frédéric Amat et qui recouvre également la partie centrale de la façade de la Via Laietana. Références Source de traduction (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Casa Vilardell » (voir la liste des auteurs). Liens « Casa Salas-Bulbena ». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català. « CAN VILARDELL. Seu Central dels Magatzems. Via Laietana. 49-51 (1928-1980) », Barcelofília (blog), sur Miquel Barcelonauta, 16 juin 2011 Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de Barcelone
Puigdàlber

Puigdàlber és un municipi de la comarca de l'Alt Penedès. Escrit amb grafia fonètica Puigdalba, que va ser oficial, està documentat al segle xiv com Puig Alber. El topònim és una contracció de «puig de l'àlber». Geografia Llista de topònims de Puigdàlber (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc). Amb només 0,40 km², és el municipi més petit de Catalunya. Situat a la fossa del Penedès, és drenat per les rieres del Romaní i de la Serra, afluent de la riera de Sant Sebastià dels Gorgs. Pertanyen al seu nucli urbà els barris de l'Empalme, Bellavista i de Mas Morer -actualment segregat del municipi del Pla del Penedès i annexat definitivament a Puigdàlber- així com les cases del Gorner. L'extensió del conreu de la vinya al Penedès en va afavorir el creixement. Demografia Referències L'Alt Penedès: guia turística Consell Comarcal de l'Alt Penedès Vegeu també Escuts i banderes de l'Alt Penedès Església Parroquial de Sant Andreu Enllaços externs Pàgina web de l'Ajuntament Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
Puigdalba

Puigdalba​ (oficialmente en catalán: Puigdàlber) es un municipio de España perteneciente a la provincia de Barcelona, en la comunidad autónoma de Cataluña. Situado en la comarca del Alto Panadés. Con una superficie de 0,41 km², es el municipio de menor extensión de Cataluña. Historia Aparece citado por primera vez en documentos de 1108. En 1195 se cita por primera vez el topónimo de Vives de Puigdàlber. Perteneció a la familia de Ribes. Demografía Puigdalba cuenta con una población de 621 habitantes (INE 2025). Cultura El pueblo está organizado alrededor de la iglesia de Sant Andreu, construida en 1942 en el lugar en el que se encontraba el primitivo templo de estilo gótico. Puigdalba celebra su fiesta mayor en el mes de diciembre, coincidiendo con la festividad de San Andrés. Economía La principal actividad económica es la agricultura, destacando el cultivo de viña. En la población se fabrican persianas de caña que son exportadas en su mayoría a Francia. Referencias Bibliografía Tomàs Bonell, Jordi; Descobrir Catalunya, poble a poble, Prensa Catalana, Barcelona, 1994 Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Puigdalba. Sitio web del Ayuntamiento de Puigdalba Datos estadísticos Información del Consejo Comarcal
Puigdàlber

Puigdàlber település Spanyolországban, Barcelona tartományban. Lakosainak száma 621 fő (2025). Történelme Földrajza Puigdàlber Font-rubí és El Pla del Penedès községekkel határos. Látnivalók A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Puigdàlber

Puigdàlber è un comune spagnolo di 347 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Puigdàlber Collegamenti esterni Sito ufficiale, su puigdalber.cat. (CA) Puigdàlber, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Puigdàlber

Puigdàlber is een gemeente in de Spaanse provincie Barcelona in de regio Catalonië met een oppervlakte van 1 km². Puigdàlber telt 512 inwoners (1 januari 2016). De gemeente behoort tot de derde zone van het Stedelijk gebied van Barcelona. Demografische ontwikkeling Bron: INE, 1857-2011: volkstellingen
Puigdàlber

Puigdàlber (em catalão e oficialmente) ou Puigdalba (em castelhano) é um município da Espanha na comarca de Alt Penedès, província de Barcelona, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 0,41 km² de área e em 2021 tinha 551 habitantes (densidade: 1 343,9 hab./km²). Demografia Referências
Пучдальбер

Пучдальбер (кат. Puigdàlber) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Барселона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Альт-Пенедес. Занимает площадь 0,41 км². Население — 522 человека (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Официальная страница Datos estadísticos Información del Consejo Comarcal
Puigdàlber

Puigdàlber är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 535. Arean är 0,40 kvadratkilometer. Puigdàlber gränsar till Font-rubí och El Pla del Penedès. Terrängen i Puigdàlber är mycket platt. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Puigdàlber.
Пучдалба

Пучдалба (кат. Puigdàlber) - муніципалітет, розташований в Автономній області Каталонія, в Іспанії. Знаходиться у районі (кумарці) Ал Панадес провінції Барселона, згідно з новою адміністративною реформою перебуватиме у складі Баґарії (округи) Барселона. Населення Населення міста (у 2007 р.) становить 449 осіб (з них менше 14 років - 15,4%, від 15 до 64 - 70,2%, понад 65 років - 14,5%). У 2006 р. народжуваність склала 6 осіб, смертність - 8 осіб, зареєстровано 2 шлюби. У 2001 р. активне населення становило 170 осіб, з них безробітних - 11 осіб.Серед осіб, які проживали на території міста у 2001 р., 303 народилися в Каталонії (з них 247 осіб у тому самому районі, або кумарці), 40 осіб приїхало з інших областей Іспанії, а 4 особи приїхали з-за кордону. Університетську освіту має 10,9% усього населення. У 2001 р. нараховувалося 118 домогосподарств (з них 21,2% складалися з однієї особи, 23,7% з двох осіб,22,9% з 3 осіб, 17,8% з 4 осіб, 8,5% з 5 осіб, 3,4% з 6 осіб, 0,8% з 7 осіб, 0% з 8 осіб і 1,7% з 9 і більше осіб).Активне населення міста у 2001 р. працювало у таких сферах діяльності : у сільському господарстві - 6,3%, у промисловості - 31,4%, на будівництві - 10,7% і у сфері обслуговування - 51,6%. У муніципалітеті або у власному районі (кумарці) працює 84 особи, поза районом - 114 осіб. Безробіття У 2007 р. нараховувалося 16 безробітних (у 2006 р. - 10 безробітних), з них чоловіки становили 18,8%, а жінки - 81,2%. Економіка Підприємства міста Промислові підприємства Роздрібна торгівля Сфера послуг Житловий фонд У 2001 р. 0,8% усіх родин (домогосподарств) мали житло метражем до 59 м2, 13,6% - від 60 до 89 м2, 25,4% - від 90 до 119 м2 і 60,2% - понад 120 м2.З усіх будівель у 2001 р. 4,9% було одноповерховими, 87,4% - двоповерховими, 7,7 % - триповерховими, 0% - чотириповерховими, 0% - п'ятиповерховими, 0% - шестиповерховими, 0% - семиповерховими, 0% - з вісьмома та більше поверхами. Автопарк Вживання каталанської мови У 2001 р. каталанську мову у місті розуміли 99,4% усього населення (у 1996 р. - 99,7%), вміли говорити нею 92% (у 1996 р. - 90,9%), вміли читати 88,8% (у 1996 р. - 87%), вміли писати 62,2 % (у 1996 р. - 52,4%). Не розуміли каталанської мови 0,6%. Політичні уподобання У виборах до Парламенту Каталонії у 2006 р. взяло участь 236 осіб (у 2003 р. - 237 осіб). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: У муніципальних виборах у 2007 р. взяло участь 335 осіб (у 2003 р. - 282 особи). Голоси за політичні сили розподілилися таким чином: Історія та культура Див. також Дані Інституту статистики Каталонії (Institut d'Estadística de Catalunya) [Архівовано 9 травня 2008 у Wayback Machine.] (кат.)
Col·legi d'Arquitectes (Tarragona)

El Col·legi d'Arquitectes és una obra arquitectònica de Tarragona protegida com a Bé Cultural d'Interès Local. Descripció Edifici en tester d'illa que presenta un tipus de construcció amb carreus de mitjanes dimensions de pedra calcària. En la façana del carrer Santa Tecla es poden observar diverses portes amb arcs de mig punt. El volum principal consta de tres plantes, més soterrani. Es tracta de l'antiga casa de l'arxidiaca de Sant Llorenç. Fou reformada i reconvertida en seu del Col·legi d'arquitectes per Rafael Moneo. En aquest edifici es troben restes corresponents a diferents èpoques. En primer lloc es conserven les restes del mur de tancament del themenos del recinte de culte del fòrum provincial amb evidències d'una finestra. En època tardo-romana es van adossar a aquest mur una sèrie d'estructures corresponents a un important edifici de l'època, interpretat com a episcopium. En el mateix indret i reutilitzant les construccions romanes es va situar en el segle xv la casa de l'Arxidiaca de Sant Llorenç. La casa fou rehabilitada per Rafael Moneo a inicis del 90. Des de la porta de la casa del canonge Canals s'accedeix a un pati que dona a la façana que corre paral·lela al carrer de Santa Tecla. El pati està dominat per un jardí. L'accés a l'espai construït es realitza de forma gradual. En el soterrani de l'edifici són visibles les restes romanes i els murs tardo-romans adequats com a sala de conferències. En la planta baixa es troba la recepció. En la primera planta se situen els serveis d'accés públic. En el segon pis estan els despatxos i en la tercera planta hi ha un espai amb volta de doble llum adequat com a biblioteca. Referències