NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lérida (província)

Lérida (em catalão e oficialmente: Lleida) é uma província no nordeste da Espanha, a oeste da comunidade autónoma da Catalunha. A sua capital é a cidade homônima de Lleida Da população total, 439 253 habitantes segundo os censos de 2010, cerca de 30% vivem na capital. Algumas localidades conhecidas desta província são: La Seu d'Urgell (residência do bispo de Urgell, copríncipe de Andorra), Mollerussa, Balaguer, Tàrrega, Cervera. A província é dividida em 231 municípios. Esta província contém a comarca Vale de Aran, que dispõe de uma autonomia particular, nomeadamente ao seu dialeto, o aranês, um dialeto occitano. Denominação Lleida [ˡʎeɪðə] é a única denominação oficial aprovada pelas Cortes Generales em Espanha, de acordo com a Lei 2/1992. Lérida ['leɾiða] é a denominação histórica em espanhol recomendada pela Real Academia Española e usada habitualmente nos documentos não-oficiais e conversações informais entre falantes castelhanos. Lhèida [ˡjɛɪðɔ] / [ˡʎɛɪðɔ] é a denominação histórica em occitano (oficial na comarca do Vale de Aran) usada habitualmente nos documentos não-oficiais e conversações informais entre falantes occitanos. Làrida é a denominação histórica em árabe usada historicamente na Idade Média. Ilerda é a denominação histórica em latim usada historicamente na Idade Antiga. Ver também Relação de municípios de Lérida Ligações externas ↑ Lei 2/1992, de 28 de Fevereiro, pela qual se passam a denominar-se oficialmente Girona e Lleida as províncias de Gerona e Lérida
Льейда (провинция)

Лье́йда (кат. Lleida, окс. Lhèida), Ле́рида (исп. Lérida) — провинция на северо-востоке Испании в составе автономного сообщества Каталония. Административный центр — Льейда. В провинции находится Лос Алтимирис — археологический памятник поздней Античности и раннего Средневековья. География Территория — 12 150 км² (18-е место среди провинций страны). Демография Население — 399 тыс. (34-е место; данные 2005 г.). Антропология и палеогенетика Останки женщины из пещеры Кова-Гран-де-Санта-Линья датируются возрастом 14 350 — 14 100 лет назад. У представителей азильской культуры эпохи эпипалеолита из Бальма де Гилания или Бальма де ла Гвинеу (Balma Guianya) в Пиренеях) определены Y-хромосомные гаплогруппы C1a1a (BAL003, 12 830—10 990 лет до настоящего времени) и I1 (BAL0051, 11 095 лет до настоящего времени) и митохондриальные гаплогруппы U5b1, U5b2a, U2’3’4’7’8’9. Примечания Ссылки Совет провинции
Покрајина Љеида

Покрајина Љеида (кат. Província de Lleida) или на шпанском, Покрајина Лерида (кат. Provincia de Lérida) је шпанска покрајина која се налази на северистоку земље и део је аутономне заједнице Каталоније. Главни град је истоимена Љеида. Дата покрајина се простире на 12.150 km² и има 443.032 становника по подацима из 2012. г. Положај Покрајина Љеида се граничи са: север — државе Француска и Андора, североисток — Покрајина Ђирона, исток — Покрајина Ђирона, југ — Покрајина Тарагона, запад — Покрајина Арагон. Природни услови Дата покрајина се налази у западном делу Каталоније, који је суровији и слабије насељен. Нижу трећину покрајине на југу чини равница Плана дел Љеида око средњег дела тока реке Ебро. На северу се издижу средишњи Пиринеји са неким од највиших врхова. Крајње северозапдни део покрајине, Аранска долина, је једини део Каталоније у сливу Атлантика. Становништво По последњим проценама из 2012. године у покрајини Љеида живи око 440 хиљада становника. Густина насељености је свега око 36 /km² (7 пута мање од порајинског просека!). Већина становништва живи у јужној, низијско-приобалној целини око града Љеиде. Поред претежног каталонског становништва у округу живи и известан број досељеника из свих делова света. Као и у другим покрајинама аутономне заједнице Каталоније, и у покрајини Ђирона се говоре каталонски и шпански (кастиљански) језик. У Аранској долини на крајњем северозападу покрајине се говори окситански језик, па је ово подручје са извесним нивоом аутономије. Окрузи Покрајина је састављена од 13 округа. То су: Алт Рибагорза Алт Урђељ Баиша Сардања (западни део) Гаригас Ногера Паљарс Ђуса Паљарс Собира Пла д'Урђељ Сегара Сегрија Солсонес Урђељ Ваљ д'Аран Већи градови Љеида (119.935 ст.) Балагер (14.540 ст.) Тарега (16.266 ст.) Сео де Урђељ (11.921 ст.) Молеруса (11.087 ст.) Сервера (8.564 ст.) Солсона (8.127 ст.) Алмасељс (5.819 ст.) Спољашње везе „Туризам у Љеиди”. Архивирано из оригинала 02. 03. 2007. г. Приступљено 15. 05. 2007. Слике
Lleida (provins)

Lleida (katalanskt uttal: [ˈʎejða]; spanska: Lérida spanskt uttal: [ˈleɾiða]; aranesiska: Lhèida [ˈʎɛjda]) är en provins i nordöstra Spanien i den nordvästra delen av den autonoma regionen Katalonien. Huvudort är staden Lleida. Provinsen gränsar till provinserna Girona, Barcelona, Tarragona, Zaragoza och Huesca samt länderna Frankrike och Andorra. Provinsen har en yta av 12 150 km² och den totala folkmängden uppgår till 414 015 (2006) varav 30 % bor i huvudstaden. Lleida är indelad i 231 kommuner, municipios. Nationalparken Aigües Tortes-Sant Maurici nationalpark ligger i provinsen. Galleri Källhänvisningar Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Lleida (provins). Officiell webbplats
Льєйда (провінція)

Див. також м. Льєйда. Прові́нція Льє́йда є однією з 4 провінцій Автономної області Каталонія та однією з 8 провінцій каталанських країн. Столицею провінції є місто Льєйда. Райони До Провінції Льєйда входять такі райони (кумарки) : Алта-Рібагорса Верхній Урхель Башя-Сарданья Гарригас Ногера Паляс-Жуса Паляс-Субіра Пла-де-Урхель Сагарра Сагрія Сольсонес Уржель Баль-д'Аран До Провінції Льєйда також входить муніципалітет Ґозул району (кумарки) Барґаза. Історія У 1810 р. генеральним губернатором Каталонії маршалом Оґеро (фр. Auguereau) у Каталонії було створено 4 префектури, які стали прообразом сьогоднішніх провінцій. У 1812 р. Наполеон Бонапарт включив Каталонію у Французьку імперію — префектуру, у якій знаходилася Льєйда, було перетворено на департамент Устя Ебри (кат. Boques de l'Ebre, фр. Bouches-de-l'Èbre). За планом адміністративного поділу на провінції 1821 р., центром сучасної Провінції Льєйда мало стати місто Сео-де-Урхель, але після компанії збору підписів мешканців цієї території столицею провінції у 1822 р. стала саме Льєйда. У Каталонії поділ на провінції існує до сьогодні, окрім періодів від 1913 до 1925 рр. та 1936 до 1939 рр. Демографія Найбільшими муніципалітетами Провінції Льєйда у 2007 р. були: Льєйда (126 877 осіб) Тарреґа (16 546 осіб) Балагер (15 751 особа) Молєрусса (13 086 осіб) Сео-де-Урхель (12 533 особи) Посилання
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac ist eine katalanische Stadt in der Provinz Barcelona im Nordosten Spaniens. Sie liegt in der Comarca Vallès Occidental und gehört zur Metropolregion Àrea Metropolitana de Barcelona. Geographie Geographische Lage Montcada i Reixac liegt in der Provinz Barcelona in der Autonomen Gemeinschaft Katalonien am Zusammenfluss der Flüsse Ripoll und Besòs. Nachbargemeinden Als Nachbargemeinden sind Barcelona, Cerdanyola del Vallès, Santa Coloma de Gramenet, Badalona, Ripollet, Sant Fost de Campsentelles, Mollet del Vallès und La Llagosta. Ortsgliederung Neben Montcada Centre gibt es noch Can Cuiàs, Can Sant Joan, Masrampinyo und Terra Nostra. Ortsname Der Ort war Stammsitz des Adelsgeschlechts Montcada. In der Zeit des Franquismus hieß die Stadt Moncada y Reixach bzw. Montcada y Reixach. Wirtschaft In Montcada i Reixac befindet sich ein Karosseriewerk von Nissan Motor Ibérica mit 74.486 m² Gesamtfläche und 266 Mitarbeitern. Städtepartnerschaft Frankreich Mourenx im Département Pyrénées-Atlantiques, (Frankreich) Persönlichkeiten Miguel Poblet (1928–2013), Radrennfahrer Jaime Puig (* 1957), Handballspieler Salvador Puig Asbert (* 1979), Handballspieler Carlos Cuevas (* 1995), Schauspieler und Synchronsprecher Claudia Pina (* 2001), Fußballspielerin Weblinks Ajuntament de Montcada i Reixac auf Katalanisch Einzelnachweise
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac (Catalan pronunciation: [muŋˈkaðəj rəˈʃak]), often referred to as simply Montcada, is a municipality in the comarca of the Vallès Occidental in Catalonia, Spain. It is situated at the confluence of the Ripoll river and the Besós river, and very close to the northernmost neighbourhoods of the city of Barcelona and is therefore a part of the metropolitan area of Barcelona. It had 33,656 inhabitants according to the 2010 census. Neighbourhoods The following areas make up the urban tissue of Montcada: Can Cuiàs, Can Pomada, Can Sant Joan (Bifurcació), Carrerada (Montcada Nova), Font Pudenta, La Ribera (Valentine), Mas Duran, Mas Rampinyo, Montcada Centre, Pla d'en Coll, Terra Nostra (Santa Maria de Montcada) i Vallençana-Reixac. The municipality includes a small exclave to the north between Palau-solità i Plegamans and Mollet del Vallès. Transport The town is served by the A-7 autopista, the N-152 road, six Renfe Rodalies Barcelona and regional railway stations used by several lines, and the terminus Barcelona Metro line 11, located at Can Cuiàs. The GR 92 long distance footpath, which roughly follows the length of the Mediterranean coast of Spain, has a staging point at Montcada i Reixac. Stage 17 links northwards to Coll de la Font de Cera, a distance of 16.9 kilometres (10.5 mi), whilst stage 18 links southwards to Baixador de Vallvidrera station, a distance of 16.7 kilometres (10.4 mi). Notable people Elisenda de Montcada (c. 1292–1364), queen consort of Aragon (fourth wife of James II), noblewoman of the House of Montcada (which gives the town its name), and founder of the Royal Monastery of Santa Maria de Pedralbes (Note: Associated via the House of Montcada; birthplace sources indicate Aitona.) Joan Capella (1927–2005), painter and muralist Miquel Poblet (1928–2013), professional road cyclist considered the greatest in Catalan history, with 214 victories including two Milan–San Remo wins, two Volta a Catalunya wins, and stage wins in the Tour de France, Giro d'Italia, and Vuelta a España; first Spaniard to wear the yellow jersey in the Tour de France Serafín Marín (born 1944), professional bullfighter (torero) (or similar taurine site confirming birthplace) Carlos Cuevas (born 1995), actor known for roles in television series such as Merlí and El desorden que dejas Clàudia Pina (born 2001), professional footballer for FC Barcelona and the Spain national team La Pegatina, ska and rumba catalana band founded in 2003 in Montcada i Reixac, known for albums like Al Carrer! and international tours Twin towns Águilas, Spain References Panareda Clopés, Josep Maria; Rios Calvet, Jaume; Rabella Vives, Josep Maria (1989). Guia de Catalunya, Barcelona: Caixa de Catalunya. ISBN 84-87135-01-3 (Spanish). ISBN 84-87135-02-1 (Catalan). External links Montcada i Reixac city council Government data pages (in Catalan)
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac est une commune espagnole de Catalogne, située dans la province de Barcelone et la comarque du Vallès Occidental. Géographie Situation La commune est située dans l'aire métropolitaine de Barcelone, au nord de la capitale catalane, et arrosée par le Besòs et son affluent le Ripoll, qui confluent sur le territoire de la commune. Communes limitrophes Histoire Transports La ville est reliée au réseau du métro de Barcelone depuis 2003, au niveau de la station Can Cuiàs sur la ligne 11. Personnalités José María Pérez Boixaderas (né en 1947), footballeur espagnol. Miguel Poblet (1928-2013), cycliste espagnol né dans la commune. Carlos Cuevas (né en 1995), acteur espagnol. Notes et références Voir aussi Article connexe Comarque : Vallès Occidental Lien externe Site officiel Portail de la Catalogne
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac település Spanyolországban, Barcelona tartományban. Lakosainak száma 37 460 fő (2025). Történelme Földrajza Montcada i Reixac Barcelona, Badalona, Santa Perpètua de Mogoda, La Llagosta, Sant Fost de Campsentelles, Santa Coloma de Gramenet, Cerdanyola del Vallès, Ripollet, Barberà del Vallès, Palau-solità i Plegamans és Mollet del Vallès községekkel határos. Látnivalók A város híres szülöttei Testvértelepülések Népesség A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (katalán)
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac (in catalano, Moncada y Reixach in spagnolo, toponimo usato durante la dittatura franchista) è un comune spagnolo di 33 453 abitanti situato nella comunità autonoma della Catalogna. L'area dove si trova il municipio è connotata dalla presenza di infrastrutture metropolitane, quali la rete ferroviaria e viaria di comunicazione con Barcellona, e con la stessa area metropolitana; questo elemento da una parte rappresenta uno “strappo” nella continuità urbana, dall'altra è un beneficio dal punto di vista dei collegamenti con il territorio. L'alta possibilità di mobilità e condizioni favorevoli di accesso agli affitti rendono questa zona particolarmente apprezzata da parte degli immigranti. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Montcada i Reixac Collegamenti esterni (CA) Sito ufficiale, su montcada.cat. (CA) Montcada i Reixac, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac (SP: Moncada y Reixach) is een gemeente in de Spaanse regio Catalonië, in de provincie Barcelona in de comarca Vallès Occidental. Montcada i Reixac telt 34.802 inwoners (1 januari 2016) en is vastgegroeid aan Cerdanyola del Vallès en Ripollet. Het is een van de buitenwijken van Barcelona. Demografische ontwikkeling Bron: INE; 1857-2011: volkstellingen Geboren in Montcada i Reixac Clàudia Pina (2001), voetbalster
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac (em catalão e oficialmente) ou Moncada y Reixach (em castelhano) é um município da Espanha, na comarca do Vallès Occidental, província de Barcelona, comunidade autónoma da Catalunha. Tem 23,34 km² de área e em 2021 tinha 36 794 habitantes (densidade: 1 576,4 hab./km²). Referências
Монкада-и-Решак

Монка́да-и-Реша́к (исп. Moncada y Reixach, кат. Montcada i Reixac или кат. Montcada i Reixach) — город и муниципалитет в Испании, входит в провинцию Барселона в составе автономного сообщества Каталония. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Вальес-Оксиденталь. Занимает площадь 23,34 км². Население — 33656 человек (на 2010 год). Города-побратимы Муранс (Франция, с 1989) Население Примечания Ссылки Официальная страница Informació de la Generalitat de Catalunya Informació de l’Institut d’Estadística de Catalunya Web sobre espeleologia urbana a Montcada i Reixac
Монкада и Решак

Монкада и Решак (шп. Moncada y Reixach) град је у Шпанији у аутономној заједници Каталонија у покрајини Барселона. Према процени из 2017. у граду је живело 34 802 становника. Становништво Према процени, у граду је 2017. живело 34 802 становника. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Montcada i Reixac

Montcada i Reixac är en kommun i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Antalet invånare är 34 689. Arean är 23,3 kvadratkilometer. Montcada i Reixac gränsar till Barcelona, Badalona, Santa Perpètua de Mogoda, La Llagosta, Sant Fost de Campsentelles, Santa Coloma de Gramenet, Cerdanyola del Vallès, Ripollet, Barberà del Vallès, Palau-solità i Plegamans och Mollet del Vallès. Terrängen i Montcada i Reixac är platt åt nordväst, men åt sydost är den kuperad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Montcada i Reixac.
Bellaterra

Bellaterra (Catalan pronunciation: [ˌbeʎəˈtɛrə]) is a decentralized municipal entity of Cerdanyola del Vallès, in the metropolitan area of Barcelona (Catalonia, Spain). It is best known for being the location of the Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). The urbanisation of the neighbourhood started in 1929 when a pharmacist, Bartomeu, leased land from his father-in-law and built the Bellaterra railway station on the Barcelona–Vallès Line (then operated by the Ferrocarrils de Catalunya or FCC; now by the FGC). In the central area of Bellaterra is the Park of El Pedregar de Bellaterra, a garden-museum of some 1.2 hectares (3.0 acres). Within the park is a restaurant, large gardens, water sources and waterfalls with sculptures by artists as Subirachs, Crespo Rivera, Vicente Larrea, Vasallo, Charles Collet or Perceval, as well as Arcadians of Carrara's marble and amphitheatre / audience outdoors for 150 persons. Also in the core one finds the parish of the Holy Creu. Between Bellaterra and Serraperera's core, one finds the campus of the Universitat Autònoma of Barcelona, built in 1968 and inaugurated in the year 1971. At the present moment Bellaterra is undergoing an administrative status change into a decentralised municipal entity (EMD). See also Universitat Autònoma de Barcelona External links Cerdanyola del Vallès town council Webpage of El Pedregar de Bellaterra Facebook page of El Pedregar de Bellaterra
Bellaterra

Bellaterra es una entidad municipal descentralizada de Sardañola del Vallés, en la comarca del Vallés Occidental, en la provincia española de Barcelona. Historia Se inició como una urbanización en 1929 que el farmacéutico Bartoméu, parceló en terrenos de su suegro y consiguió que se hiciera una parada de los ferrocarriles catalanes, en esos momentos operado por la compañía Ferrocarriles de Cataluña S.A. (F.C.C.S.A.), que entró en servicio el 22 de junio de 1930. A principios de los años 30 arquitectos como Lluís Girona o Emili Sala Pibernat empezaron a construir algunas casas de segunda residencia en la zona de Can Domènec. El proyecto oficial de urbanización de la zona no se aprobaría hasta unos años después, en 1934. Con los años, la urbanización se fue ampliando progresivamente y distanciando de la vida social de Sardañola, hasta que, el 27 de junio de 2008, la Comisión de Política Territorial de la Generalidad de Cataluña aprobó el expediente de propuesta de EMD. El martes 6 de julio de 2010, fue un día histórico para Bellaterra, al constituirse oficialmente la Entidad municipal descentralizada. A partir de dicha fecha, Bellaterra dejó de ser un barrio para convertirse en un pueblo perteneciente a Sardañola del Vallés. Ramon Andreu es el presidente de la junta gestora de la actual EMD. Población y territorio Su población a 1 de enero de 2025 era de 3103​ habitantes. La densidad de población de la zona y su trazado ofrecen la oportunidad de crear la tercera Vía Verde de Cataluña, la primera en la provincia de Barcelona. Entre Bellaterra y el barrio de Serraperera, se encuentra el campus de la Universidad Autónoma de Barcelona, edificado en 1968 e inaugurado en 1971. Universidad En 1970 se comienza la construcción del campus de la Universidad Autónoma de Barcelona (UAB) en Bellaterra.​ La Autónoma tiene 12 facultades y 1 escuela universitaria. Además, tiene 9 escuelas universitarias adscritas y 4 centros vinculados, que dependen de otras instituciones.​ Referencias Enlaces externos Página web de la EMD Página web oficial de la Universidad Autónoma de Barcelona. Vivir en Bellaterra.
Bellaterra

Bellaterra è un'entità municipale decentralizzata di Sardañola del Vallés, nella comarca della Vallès Occidental, nella provincia spagnola di Barcellona. L'urbanizzazione dell'area avvenne nel 1929 quando il farmacista Bartoméu, divise il terreno di suo suocero in diversi lotti e ottenne che venisse costruita una stazione ferroviaria che divenne operativa il 22 giugno del 1930. Negli anni '30 gli architetti Lluís Girona o Emili Sala Pibernat iniziarono a costruire alcune case di seconda residenza nella zona di Can Domènec. Nel 1970 comincia la costruzione del campus universitario Universidad Autónoma de Barcelona (UAB) a Bellaterra. L'UAB è composta da 12 facoltà e 1 scuola universitaria. Inoltre, possiede 9 scuole universitarie ascritte e 4 centi vincolati, che dipendono da altre instituzioni.. Con gli anni l'urbanizzazione aumentò fino al 27 giugno 2008, giorno in cui la Commissione di Politica territoriale della Generalidad de Cataluña approvò la proposta di entità municipalizzata decentrata (EMD). Il 6 luglio 2010 Bellaterra diventa una entità municipalizzata decentrata finendo di essere un quartiere di Sardañola del Vallés. Ramon Andreu è il presidente della giunta che amministra EMD. Note Voci correlate Stazione di Bellaterra Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bellaterra Collegamenti esterni Sito ufficiale, su bellaterra.diba.cat. Sito ufficiale, su emdbellaterra.cat. (CA) Bellaterra, su Gran Enciclopèdia Catalana, Grup Enciclopèdia Catalana.
Bellaterra

Bellaterra är en ort i Spanien. Den ligger i provinsen Província de Barcelona och regionen Katalonien, i den östra delen av landet, 500 km öster om huvudstaden Madrid. Bellaterra ligger 195 meter över havet och antalet invånare är 2 686. Terrängen runt Bellaterra är platt norrut, men söderut är den kuperad. Runt Bellaterra är det mycket tätbefolkat, med 10 000 invånare per kvadratkilometer. Närmaste större samhälle är Barcelona, 14,0 km söder om Bellaterra. I omgivningarna runt Bellaterra växer i huvudsak barrskog. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Bellaterra.﻿
Беллатерра

Беллатерра (кат. Bellaterra) — децентралізоване муніципальне утворення муніципалітету Сарданьола-дал-Бальєс, кумарки Бальєс-Уксідантал, провінції Барселона, Каталонія. Географія Беллатерра розташована у муніципалітеті Сарданьола-дал-Бальєс, за 14 км від Барселони. Клімат Клімат Беллатерри вологий субтропічний. Середня температура — 16 °С, найтепліший місяць — липень, із середньою температурою 27 °С, найпрохолодніший — грудень, з середньою температурою 7 °С. Середньорічний рівень опадів складає 868 мм. Найбільше опадів випадає у листопаді — 131 мм, найменше у січні — 39 мм. Історія Заселення території Беллатерри розпочалось у 1929 році. 22 червня 1930 року було створено залізничну станцію, після чого почалось заселення цієї території. 27 червня 2008 року було подано пропозицію про перетворення передмістя Барселони Беллатерра у децентралізоване муніципальне утворення. 6 липня 2010 року Беллатерра отримало статус децентралізованого муніципального утворення, та увійшла до складу муніципалітеті Сарданьола-дал-Бальєс. У центральній частині Беллатерри розташований парк «Ель Педрегар де Беллатерра», площею 1,2 га. У Беллатеррі розташований кампус Барселонського автономного університету, який діє тут з 1971 року. Населення Галерея Примітки Посилання Офіційний сайт (кат.) Беллатерра у соцмережі «Facebook»