Soria

Soria város Észak-Spanyolországban, Kasztília és León autonóm közösségben, az Ibériai hegységrendszer nyugati oldalán a Duero folyónál. 2023-ban mintegy 40 000 lakosa volt. Neve Sokan állítják, hogy a római időkben volt itt egy Oria nevű kastély, mely Doricus görög lovagról kapta a nevét. E népi etimológia alapján pár történész feltételezte, hogy a város első lakói esetleg dórok vagy más görögök lehettek. Az archeológusok inkább azt sejtették, hogy a szvébek, akik királyai (Tutor és Malo Compedio historial de las dos Numancias leírása szerint) alapították egyik udvarukat Soriában. E két feltételezésnek nem akadt bizonyítéka. Valószínűbb, hogy a Soria szó eredeti inkább a dauria a római kori Durius névből, mely a Duero folyót jelenti. Fekvése Soria az Ibériai-hegység déli oldalában, a Duero folyó jobb partján fekszik, 1063 m-es magasságban. Éghajlata Soriában a telek spanyol mértékkel mérve hidegek: a napi középhőmérséklet 2,9 °C januárban, legalább 90 fagyos nappal. A nyarak szárazak és melegek (átlagosan 20 °C júliusban és augusztusban) napközben a hőmérséklet 28 °C körül mozog (majd rendszerint 35 °C-ra emelkedik a legforróbb napokon), de néha éjszaka egészen 10 °C-ig zuhan. Szűkös csapadékban (570 mm/év), legcsapadékosabb évszaka a tavasz. Ez Spanyolország leghidegebb megyeszékhelye. Története Soria területének első ismert lakói az ibérek a kelták érkezésekor a keltibérek népet hozták létre a Gergely-naptár előtti 4. században. Ibéria római hódításakor népe öngyilkos lett a szolgaság elől. A Nyugatrómai Birodalom vége után a szvébek költöztek ide. A Duero partja az arab hódítás után az arab és keresztény világ határa volt, a 12. században I. Alfonz hódította vissza. Kasztília, Aragon, Navarra és León határaként számos konfliktus helyszíne volt. VIII. Alfonz számos kiváltságot adott a városnak, mely ezután nagyrészt zsidók által működtetett kereskedelmi központ volt. Aragón és Kasztília 1479-ben történt egyesítése és a spanyolországi zsidók 1492-ben történt elűzése után Soria egészen Franco haláláig fél évezredes hanyatlásnak indult. Mivel közel van Zaragozához, (Valladolid felé) és Madridhoz és természeti adottságai is jók, jelenleg ismét fejlődik. Gazdasága Gazdasági fejlődésének első csúcsát VIII. Alfonz kasztíliai király uralkodása (1158–1214) idején érte el. Ekkor a gyapjútermelés fontos központja volt. Közlekedése A városba vonat és több busz is jár. Madrid felé vezető útján a felújítás után Soriától Madrid kevesebb mint két óra alatt elérhető lesz. Főbb látnivalók A reneszánsz Ayuntamiento (Városháza, 16. század) a Plaza Mayoron (Főtér) A Palacio de la Audiencia színház 1739-ből Nuestra Señora de la Mayor (16. század) román kori bejárattal A város történelmi központjában áll a 12. században épült Szent Dominik-templom (Santo Domingo) román stílusú homlokzata különlegesen szép. A várostól keletre, a Duero folyó mellett áll a Szent Péter-katedrális. A templom mellett alapított karmelita kolostort Ávilai Szent Teréz 1581-ben Ezután a 12. században épült templomot átépítették; szerkezetében jelenleg főleg gótikus és reneszánsz elemeket különböztethetünk meg. A kolostor jelenleg nemzeti műemlék. Közelében, a folyó bal partján áll a 18. században a sziklából kifaragott, barokk oltárral díszített, nyolcszög alaprajzú San Saturio-kápolna — San Saturio a város védőszentje. Nagy Szent Mária-templom (Santa María la Mayor) a 12. században épült Rabanerai Szent János-templom (San Juan de Rabanera) bizánci hatásokat mutat. Főterét (Plaza Mayori) a városháza, a Doña Urraca-torony és tizenkét, a 17. században épült családi ház keretezi. Los Ríos y Salcedo palota (nemzeti műemlék). Gómara-palota — a grófok palotája 1592-ben épült reneszánsz stílusban. Jelenleg a tartományi bíróság székhelye és ugyancsak nemzeti műemlék. A város történetét a Numantino Múzeum (Museo Numantino) mutatja be. az 1725-ben épült Ermita de Nuestra Señora del Mirón ugyancsak védett műemlék. 2024-ben nagy botrányt kavart, hogy ennek ellenére bárminemű előzetes kutatás-egyeztetás nélkül újították fel. A templombelső barokk díszítéseit jellegtelen geometrikus mintázattal váltották fel, a homlokzat kerubszobrait környezetükhöz nem illeszkedően fehérre mázolták ls kifestették. A spanyol restaurátorok szövetsége szerint ez nem restauráció, hanem egy szakmaiatlan támadás a műemlék ellen. A mai várostól északra vannak a keltibér Numantia romjai. A sokáig hősiesen tartott erődítményt védői végül leromboltak, hogy ne jusson Scipio kezére. A leleteket a Numantino Múzeumban őrzik. Kultúrája Bár a várost a 15. századtól elég sok baj érte, V. Fülöp alatt 1739-ben épült a Palacio de la Audiencia színház, amely ma is a város egyik fő látnivalója és nevezetessége. Soria legismertebb hagyománya a mellette, Pedro Manrique faluban a júniusi Szent János-fesztiválon tartott tűzjárás, mely nemzetközi figyelmet kapott néprajzi és tudományos tanulmányokban és a médiában. Testvérvárosai Collioure, Franciaország Meharrize, Nyugat-Szahara Népessége Lakosságának változását az alábbi diagram mutatja: Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Soria című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Jegyzetek Források ↑ Navicup: Navicup: Soria További információk Tanulmány egy tűzjáró szertartásról, Discovery Channel Kapcsolódó cikkek Tarraconensis Numantia