NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Agüimes

Agüimes is een gemeente en plaats in de Spaanse provincie Las Palmas in de regio Canarische Eilanden op het eiland Gran Canaria met een oppervlakte van 79 km². Agüimes telt 30.742 inwoners (1 januari 2016). Behalve de gelijknamige plaats liggen in gemeente Agüimes nog een aantal andere kernen, waaronder Arinaga en Gueyadeque (bekend om de grotwoningen). Agüimes werd gesticht in 1491, direct na verovering van Gran Canaria door Spanjaarden. Op de plek van de nieuwe nederzetting woonde de inheemse bevolking voorheen in hutten en grotten. Zij hadden deze plek gekozen om te wonen vanwege het landschap en de natuurlijke rijkdommen. Archeologische vondsten in onder andere het vlakbijgelegen Gueyadeque bevestigen de vroegere bewoning in grotten. Na de stichting werd Agüimes door de Spaanse kroon overgedragen aan de Katholieke kerk, in ruil voor de financiële steun die de kerk had geleverd bij de verovering van Gran Canaria. Het bisschoppelijk bewind zal bijna 4 eeuwen duren, totdat in 1873 de secularisatiewet van kracht werd. Het centrum van het dorp, het casco historico' wijkt af van de meeste andere plaatsen op Gran Canaria. Dat komt door de nadrukkelijk aanwezige moorse bouwstijl, vermengd met typische Canarische bouwelementen. Rond de kerk Iglesia de San Sebastián bevinden zich een aantal straatjes met voorbeelden van de voor Agüimes typische huizen en gebouwen. De kerk zelf is kathedraalachtig met de grondvorm van een basiliek. De gevel is neoklassiek. In 1981 werd de kerk erkend als nationaal monument. Agüimes heeft een lange traditie op het gebied van de volkskeuken. Gevulde soepen (met groente, waterkers.), vis, mojo-saus, vlees van de grill, bijgerechten of likeuren: alles wordt bereid volgens oeroude recepten uit het kookboek van de regio, Las Recetas de Agüimes. Ook de wijnbouw en kazerij (bekend zijn de belegen, jong belegen en jonge kazen uit Cruce de Arinaga en Temisas) behoren tot het gastronomisch erfgoed van Agüimes. Ten slotte wordt ook het brood uit deze regio alom geroemd, hetgeen tot uitdrukking komt in de volksspreuk: es más bueno que el pan de Agüimes (het is zelfs nog lekkerder dan brood uit Agüimes). De snelweg GC-1 loopt door de gemeente. Langs deze snelweg zijn op land waar voorheen tomatenplantages stonden nu bedrijven en industrie gevestigd. Ten behoeve van deze nieuwe commerciële zone is een nieuwe haven gebouwd. De kust bij Arinaga staat bekend als een van de belangrijkste duikgebieden van de Canarische Eilanden. Demografische ontwikkeling Bron: INE; 1857-2011: volkstellingen
Agüimes

Agüimes – gmina w Hiszpanii, w prowincji Las Palmas, we wspólnocie autonomicznej Wysp Kanaryjskich, o powierzchni 79,28 km². W 2011 roku gmina liczyła 29 912 mieszkańców. Sport Na plaży Pozo Izquierdo (El Arenal), położonej w południowo-wschodniej części wyspy (region Santa Lucia de Tirajana) są rozgrywane zawody windsurfingowe organizowane przez PWA. Przypisy
Агуимес

Агуимес (исп. Agüimes) — муниципалитет в Испании, входит в провинцию Лас-Пальмас в составе автономного сообщества Канарские острова. Находится на острове Гран-Канария. Занимает площадь 79,28 км². Население — 29431 человек (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Ayuntamiento de Agüimes Архивная копия от 22 февраля 2008 на Wayback Machine
Агуимес

Агуимес (шп. Agüimes) град је у Шпанији у аутономној заједници Канарска Острва у покрајини Лас Палмас. Према процени из 2017. у граду је живело 30 742 становника. Становништво Према процени, у граду је 2017. живело 30 742 становника. Референце Спољашње везе
Agüimes

Agüimes är en kommun på kanarieön Gran Canaria i Spanien. Den ligger i provinsen Las Palmas i den autonoma regionen Kanarieöarna i sydvästra delen av landet, 1 700 km sydväst om huvudstaden Madrid och är belägen på en höjd av 279 m ö.h.. Antalet invånare är 33 800 (2025). Arean är 78,90 kvadratkilometer. Av dessa bor 5 926 invånare i själva staden Agüimes och resten på den omgivande landsbygden eller i mindre byar. Kommunen är en del av storstadsområdet runt Las Palmas de Gran Canaria. Galleri Wikimedia Commons har media som rör Agüimes. Källor
Агуїмес

Агуїмес (ісп. Agüimes) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Канарські острови, у провінції Лас-Пальмас, на острові Гран-Канарія. Населення — 29 431 особа (2010). Муніципалітет розташований на відстані близько 1760 км на південний захід від Мадрида, 26 км на південь від міста Лас-Пальмас-де-Гран-Канарія. На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2010 рік) Агуїмес: 5930 осіб Плая-де-Арінага: 8774 особи Ла-Банда: 565 осіб Лос-Корралільйос: 204 особи Крусе-де-Арінага: 9342 особи Ла-Голета: 418 осіб Лас-Росас: 478 осіб Темісас: 345 осіб Варгас: 278 осіб Куартерія-ель-Уно: 11 осіб Монтанья-Сан-Франсіско: 105 осіб Монтанья-лос-Велес: 1486 осіб Полігоно-де-Арінага: 1495 осіб Демографія Динаміка населення (INE ): Галерея зображень Посилання Муніципальна рада [Архівовано 2 травня 2022 у Wayback Machine.] Примітки
Tenerife

Tenerife (Isla de Tenerife) er den største af de kanariske øer. Øen ligger i Atlanterhavet omkring 300 kilometer fra Afrikas kyst og er af vulkansk oprindelse. Klimaet er oceanisk med dagtemperaturer mellem 20° og 25° året rundt. Den fremherskende vind er passaten fra nordøst, hvilket betyder at den sydlige del af øen oftest har tørt og solrigt vejr, mens den nordlige del af øen er mere frodig og nedbørsrig. Tenerife har et areal på 2.057 km², hvilket svarer til Lollands, Falsters og Møns samlede areal. Der bor ca. 900.000 indbyggere på Tenerife, der er den mest befolkede af de kanariske øer. Langt de fleste indbyggere taler spansk. Mændenes gennemsnitlige levealder er 76 år, mens kvindernes er 82 år. Hovederhvervet på Tenerife er turisme. Tenerife besøges årligt af cirka 5,5 millioner turister, der især tiltrækkes af vejret. Turisterne kommer fortrinsvis fra Europa. Turisme er fulgt af industri, handel, landbrug og fiskeri. Den vigtigste landbrugseksportvare er bananer. Tenerife er en provins i den autonome region Canarias. Størstedelen af befolkningen tilhører den romerskkatolske kirke. Øen rejser sig stejlt fra havet til en caldera, Las Cañadas, ca. 2.200 m over havet. I calderaens nordlige del befinder sig vulkanen Teide, hvis højeste punkt på 3.718 meter er Spaniens højeste punkt. Teide kan ses fra stort set hele Tenerife og fra de fleste af naboøerne. Tenerife har en veludbygget infrastruktur med en stor international lufthavn, motorvejsnet, et tæt net af busser og stabil vand- og elforsyning. Sport Man dyrker meget sport på øen, og specielt fodbold og basketbold bliver spillet i store mængder. Også f.eks. tennis bliver spillet meget rundt omkring på Tenerife. Øen Tenerife har sit eget fodboldhold. Holdet blev grundlagt i 1922. Klubben har før spillet i den bedste spanske fodboldrække, og den tidligere Liverpool-manager Rafael Benitez fik sit gennembrud som manager for Tenerife. I 2007/2008 sæsonen endte Tenerife på en 11. plads i den næstbedste række, og i slutningen af sæsonen florerede der rygter om at en Tenerife spiller havde taget imod bestikkelse (beløbet var angiveligt 45.000) for at lade Malaga vinde, og dermed rykke op i Priméra Division på bekostning af Real Sociedad, som måtte blive i Liga Adelante. Man spiller sine hjemmekampe på stadionet Heliodoro Rodríguez López som kan rumme 22.941 tilskuere. Heliodoro Rodríguez López ligger på selve øen og er værd at besøge hvis man er fodboldfan. Administrative inddeling Øen er inddelt i 31 kommuner:
Tenerife

Tenerife je španjolski otok i najveći je u skupini Kanarskog otočja. Pretežno planinski otok vulkanskog podrijetla prostire se na 2034,38 km2. Na otoku živi 886.033 ljudi što ga čini najgušće naseljenim kanarskim otokom. Najviši vrh otoka je Pico de Teyde (Pico de Tenerife) s 3.718 m. Gospodarstvo Na vrlo plodnom tlu uzgajaju se banane, šećerna trska, agrumi, bademi, rajčice, duhan, vinova loza i žitarice. U stočarstvu se na otoku mogu najviše susresti ovce i koze. Razvijeno je i ribarstvo te turizam. Glavni grad i ujedno najveća luka Tenerifa je Santa Cruz de Tenerife. Ostali veći gradovi su La Laguna, Arona, La Orotava, Puerto de la Cruz i Candelaria. Izvori Vanjske poveznice
Tenerife

Tenerife Spanyolországhoz tartozó sziget az Atlanti-óceán északkeleti részén, 2034 km²-es területével a Kanári-szigetek legnagyobbika. Itt él a szigetek lakosságának 43 százaléka, 2014-es adatok szerint csaknem 905 ezer ember. Földrajz A szigetet két hegység is megosztja: északon az Anaga-hegység, nyugaton a Teno-hegység csipkés láncai törnek a magasba. Központi részén emelkedik a 3718 méter magas Teide tűzhányó, amely utoljára 1909-ben tört ki. A sziget közepét hegyek foglalják el, köztük a csaknem négyezer méter magas Teide vulkán, Spanyolország legmagasabb csúcsa az alapjától számítva a világ harmadik legnagyobb vulkánja. A Teide Nemzeti Park világörökségi helyszín, ahogy San Cristóbal de La Laguna (a sziget második legnagyobb települése) belvárosa is. A Macizo de Anaga hegylánc a sziget északkeleti részében bioszféra-rezervátum: Európában itt él a legtöbb bennszülött faj. Éghajlat Története A sziget őslakói a guancsok voltak. A turistacsalogató güimari piramis építésének célja és az építmény eredetisége erősen kétséges, de kiválóan alkalmas arra, hogy találgatásokat indítson el arról, a guancsok a kedvező Kanári-áramlatot kihasználva nem juthattak-e el egészen Amerikáig, mint ezt később maga Kolumbusz Kristóf tette. A szigetre tévedt első spanyol Alonso Fernández de Lugo volt, aki királya nevében hivatalosan birtokba vette Tenerifét – a guancsok azonban legyőzték őt és csapatát. A következő spanyol invázió gyakorlatilag elpusztította a guancs kultúrát, és a spanyolok 1496-ban megalapították a mai Santa Cruz elődjét. Közigazgatás A szigeten 31 község található. A főváros Santa Cruz de Tenerife. Főbb települések Székhelye, Santa Cruz de Tenerife a sziget ÉK-i részén fekszik, és régen ez volt az ide látogatók fő célpontja – mostanára azonban a sziget déli részén kiterjedt üdülőfalvakat építettek rengeteg szállodával. A sziget fővárosába nemcsak a vámmentes boltok csábítják az idegeneket, hanem a neoklasszicista és a gyarmati építészeti stílust elegyítő városközpontja is. Turizmus A 20. század második felében fellendült a turizmus: Európában hamar elterjedt az a közkedvelt elnevezés, hogy Tenerife az örök tavasz hazája. Évente mintegy 5 millió látogató érkezik Tenerifére. A sziget Spanyolország egyik fő turistacélpontja, és a világ egyik legnagyobb karneváljának a helyszíne. A távoli utazókat lenyűgözi a sziget kettőssége: a hatalmas, sötét hegyek és a homokos strandok. Van, ahová a homokot Nyugat-Afrikából hozták ide hajókon, és rendszeresen pótolni is kell, mivel a hullámok elhordják. A sziget második legnagyobb városa, Puerto de la Cruz gyógyfürdőként már régóta ismeretes: hamarabb vonzotta a turistákat, gyógyulni vágyókat, mint a strandok. Közlekedés Légiforgalom A szigetnek két repülőtere van: Tenerife Sur délen és Tenerife Norte északon. Fotók Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (spanyolul), (angolul) és (németül) Turisztikai információk (spanyolul), (angolul), (németül), (franciául) és (olaszul) Playa de Las Americas.lap.hu - linkgyűjtemény Teneriffa Archiválva 2013. január 13-i dátummal a Wayback Machine-ben (németül) Kapcsolódó szócikk A Kanári-szigetek történelme
Тенерифе

Тенерифе (шп. Tenerife) је шпанско острво, највеће од седам Канарских острва у Атлантском океану близу северозападне обале Африке. Популација острва износи 928.604. То је најнасељеније острво архипелага и целе Шпаније. Санта Круз де Тенерифе је други највећи град у архипелагу, главни град острва и седиште кабилдо инсулар-а (влада острва). Такође је официјелно главни град аутономне општине Канарских острва заједно са Лас Палмасом, са којом дели државне институције као што су Председништво, Парламент и министарства. На острву постоји универзитет Ла Лагуна, основан 1792. Географија Острво Тенерифе је дуго 83,3 километара, и широко (исток-запад) 53,9 километара. Има површину од 2034,38 квадратних километара. Острво је, као и остала Канарска острва, вулканског порекла. На њему је вулкан Теиде, који је са 3.718 метара, највиша планина у Шпанији. Тенерифе топографски припада Африци. Удаљен је 288 километара од обале Марока, и 1274 километра од обале континенталне Шпаније. Туризам Отприлике 5 милиона туриста посете острво сваке године, по чему је оно најпосећеније у целом архипелагу. Тенерифе је једна од најзначајнијих туристичких дестинација Шпаније и света,. На острву се организује један од највећих карневала на свету - Карневал у Санта Крузу де Тенерифе. Референце Спољашње везе
Centre Espacial de Canàries

El Centre Espacial de Canàries o Estació de Maspalomas és un centre espanyol de seguiment de satèl·lits depenent de l'Institut Nacional de Tècnica Aeroespacial d'Espanya (INTA) i operat conjuntament amb INSA. Està situat en el municipi de San Bartolomé de Tirajana, a l'illa de Gran Canària, a pocs quilòmetres de l'enclavament turístic de Maspalomas. Originalment la responsabilitat d'aquest complex va estar en mans de l'agència espacial nord-americana NASA, que va engegar l'estació a principis dels anys 1960 després de la signatura d'un acord amb el govern espanyol el 18 de març de 1960, quedant completada el gener de 1961. Les proves inicials es van realitzar amb el llançament i seguiment del satèl·lit Explorer 9 el 16 de febrer de 1961 i el primer seguiment operacional va tenir lloc durant la missió no tripulada Mercury-Atlas 4 el 13 de setembre d'aquell mateix any. L'estació també va participar en el seguiment de missions del programa Gemini i posteriorment en el de les missions del Programa Apol·lo, després d'algunes modificacions i el trasllat del centre a una nova localització a 4 km de l'emplaçament original. Més tard va ser usat durant les missions tripulades a l'estació espacial Skylab i en el seguiment de satèl·lits artificials. L'estació va ser tancada definitivament per la NASA el 31 d'agost de 1975 i reoberta pel INTA en 1979 per al seguiment dels satèl·lits Nimbus 7 i Seasat per encàrrec de l'Agència Espacial Europea. L'activitat principal de l'estació consisteix en el seguiment i recepció de dades de satèl·lits, com la missió Cluster II, així com d'altres missions i satèl·lits de diferents agències i organitzacions, com la NASA, l'AEE, la JAXA i altres. Aquestes instal·lacions també formen part del projecte COSPAS-SARSAT per a la detecció de senyals de socors de bucs, aeronaus o persones. L'estació explica, entre altres equips, amb una antena de 15 metres de diàmetre amb capacitat per rebre en banda S i banda X. Referències Enllaços externs INTA - Centro Espacial de Canarias Pàgina d'INSA
Centro Espacial de Canarias

El Centro Espacial de Canarias es un centro español de seguimiento de satélites dependiente del Instituto Nacional de Técnica Aeroespacial (INTA) y operado conjuntamente con Ingeniería de Sistemas para la Defensa de España (ISDEFE).​ Está ubicado en el municipio de San Bartolomé de Tirajana, en la isla de Gran Canaria, a pocos kilómetros del enclave turístico de Maspalomas. Historia Originalmente la responsabilidad de este complejo estuvo en manos de la agencia espacial estadounidense NASA, que puso en marcha la estación a principios de los años 1960 tras la firma de un acuerdo con el gobierno español el 18 de marzo de 1960, quedando completada en enero de 1961. Las pruebas iniciales se realizaron con el lanzamiento y seguimiento del satélite Explorer 9 el 16 de febrero de 1961 y el primer seguimiento operacional tuvo lugar durante la misión no tripulada Mercury-Atlas 4 el 13 de septiembre de ese mismo año.​ La estación también participó en el seguimiento de misiones del programa Gemini y posteriormente en el de las misiones del Programa Apolo, tras algunas modificaciones y el traslado del centro a una nueva localización a 4 km del emplazamiento original. Más tarde fue usado durante las misiones tripuladas a la estación espacial Skylab y en el seguimiento de satélites artificiales. La estación fue cerrada definitivamente por la NASA el 31 de agosto de 1975 y reabierta por el INTA en 1979 para el seguimiento de los satélites Nimbus 7 y Seasat por encargo de la ESA. Actividad La actividad principal de la estación consiste en el seguimiento y recepción de datos de satélites, como la misión Cluster II, así como de otras misiones y satélites de diferentes agencias y organizaciones, como la NASA, la ESA, la JAXA y otras. Estas instalaciones también forman parte del proyecto Cospas-Sarsat para la detección de señales de socorro de buques, aeronaves o personas.​ La estación cuenta, entre otros equipos, con una antena de 15 metros de diámetro con capacidad para recibir en banda S y banda X.​ Véase también Programa espacial de España Referencias Enlaces externos INTA - Centro Espacial de Canarias Página de INSA
Centre spatial des Canaries

Le centre spatial des Canaries ou centre spatial de Maspalomas (en espagnol : Estación Espacial de Maspalomas) est un centre spatial espagnol dédié au suivi de satellites artificiels et localisé à Maspalomas dans la municipalité de San Bartolomé de Tirajana sur l'île de Grande Canarie en Espagne. Il dépend de l'Instituto Nacional de Técnica Aeroespacial. Description Il est équipé d'une antenne permettant de communiquer en bande S (transmission et réception) et en bande X (réception uniquement). Références Liens externes Portail de l’astronautique Portail de l’astronomie Portail des îles Canaries
Centro Espacial de Canarias

Centro Espacial de Canarias är ett rymdcenter i Spanien. Det ligger i provinsen Provincia de Las Palmas och regionen Kanarieöarna, i den sydvästra delen av landet, 1 800 km sydväst om huvudstaden Madrid. Centro Espacial de Canarias ligger 153 meter över havet. Det ligger på ögruppen Kanarieöarna. Terrängen runt Centro Espacial de Canarias är huvudsakligen kuperad, men åt sydost är den platt. Havet är nära Centro Espacial de Canarias söderut. Närmaste större samhälle är Maspalomas, 4,6 km öster om Centro Espacial de Canarias. Omgivningarna runt Centro Espacial de Canarias är i huvudsak ett öppet busklandskap. Kommentarer Källor
Casa Anchieta

A Casa Anchieta é um edifício em San Cristóbal de La Laguna, Tenerife, Ilhas Canárias. Originalmente construído no século XVI, o edifício atual data do século XVII com modificações do século XIX. Foi a casa de infância de São José de Anchieta, de quem o prédio leva o nome. Em 2020 o edifício começou a ser reabilitado, com o objetivo de o transformar em museu e centro de interpretação deste santo canário. História A casa leva o nome de José de Anchieta, que nasceu em San Cristóbal de La Laguna em 1534, e viveu no prédio quando estava em Tenerife, antes de ir para o Brasil como missionário jesuíta. O local foi inicialmente usado como uma escola primária no início do século XVI, que foi convertida em uma casa unifamiliar, originalmente propriedade de Nuño Pérez. Após sua morte, a propriedade passou para sua viúva Mencia Díaz de Clavijo e seu posterior marido Juan de Anchieta, capitão e tabelião, que eram pais de José de Anchieta. Embora José de Anchieta não tenha nascido na casa, ele morava em durante os primeiros 14 anos de sua vida. O edifício atual foi construído sobre o original, no século XVII, por Diego Benítez de Anchieta. Foi significativamente renovado no século XIX, tendo a fachada principal remodelada em 1905. Foi também residência do poeta Manuel Verdugo Bartlett, o Colégio Mayor Femenino "Virgen de la Candelaria" estava instalado no edifício em 1962, e a Escuela de Actors, das Ilhas Canárias, estava localizado no prédio até 1987. Foi registrado como Bem de Interesse Cultural em 14 de março de 1986 pelo Decreto 50/1986. O edifício foi reabilitado em 2002-05 pela Câmara Municipal de La Laguna com o objetivo de criar um museu no edifício, tendo posteriormente sofrido uma pequena restauração em 2006 para abrigar temporariamente a sede do Bispado de Tenerife após um incêndio no Palácio de Salazar até à restauração desse edifício. Em 2007 encontrava-se abandonado e não utilizado, exceto que em 2015 foi utilizado para guardar brevemente parte do arquivo municipal até serem detectados problemas em janeiro de 2016. Em 2020 foi anunciado que será realizada uma reforma para transformá-lo em museu e centro de interpretação com foco na figura de José de Anchieta. A obra de restauração durará 7 meses e custará € 710.000. Incluirá tornar o edifício acessível a pessoas com deficiência, com casas de banho em cada piso e instalação de elevador. A umidade que o prédio sofreu será eliminada e a distribuição interna será revisada para restaurar uma distribuição mais original. Os trabalhos começaram em 2021. Após vários atrasos, a obra ficou concluída em 2024. Veja também José de Anchieta Referências
Casa Fuset

La Casa Fuset, que també es anomenada Casa de Franco o Casa del Pànic, és un edifici abandonat que es troba parcialment en ruïnes, està situat en la zona muntanyenca del Moquinal en el municipi de San Cristóbal de La Laguna (Tenerife, Espanya). La casa és coneguda principalment perquè segons la creença popular en ell es va allotjar el dictador Francisco Franco i per ser usada com a refugi per l'assassí i criminal Dámaso Rodríguez Martín. Història Els terrenys on se situa l'inmoble, el qual està situat en una zona boscosa i difícilment accessible que està situada en el massís de Anaga (concretament en El Moquinal) va pertànyer a Benito Pérez Armas, que era un conegut polític, periodista i literat canari, el qual es va casar en 1914 amb Elena González de Mesa la família de la qual era propietària de les terres dels voltants de la casa des del segle xviii . Després de la mort de Pérez Armas, el lloc va passar com a propietat a Lorenzo Martínez Fuset (de qui prendria el nom l'immoble), d'origen andalús, el qual va viure a Santa Cruz de Tenerife des de 1921 a 1922. En 1927, Fuset es va casar amb la filla de Benito Pérez Armas. La casa seria construïda en els anys 40. L'edifici va estar habitat fins als anys 80, essent abandonat, deteriorant-se amb el pas del temps fins a arribar a l'estat ruïnós actual. En 1991 en la zona on se situa la Casa Fuset es va amagar l'assassí Dámaso Rodríguez Martín (sobrenomenat "El Bruixot") en el transcurs de la seva fugida de la presó Tenerife II. Aquest criminal va morir durant la persecució policial de la qual va ser objecte, si bé habitualment es pensa que va morir a la casa, aquest fet no és cert. En la cultura popular Popularment es creu que la Casa Fuset va ser visitada per Francisco Franco durant l'estada d'aquest i la seva família a Tenerife i fins i tot que el dictador hi va viure durant un periode. Si bé no és pas veritat, degut entre altres coses al fet que la casa va ser construïda a la dècada dels 40, és a dir, una època posterior a l'estada de Franco a l'illa. El que sí que és cert, és que Lorenzo Martínez Fuset va entaular amistat amb la Família Franco durant la seva estada a Tenerife i de fet, a Fuset li seria encomanada la custòdia i protecció de la dona del dictador, Carmen Polo i la seva filla mentre Franco iniciava la revolta en la Península. La Casa Fuset ha estat sovint vinculada amb fenòmens paranormals. En l'immoble ruinós abunden símbols cabalístics i satànics pintats a les parets. Els partidaris dels fets paranormals asseguren que a la casa es realitzen rituals satànics, que se senten trets en la nit i que s'obtenen psicofonías en ella. La casa va sortir en un dels episodis del programa televisiu espanyol Quart Mil·lenni i del radiofònic Mil·lenni 3. Vegeu també Dámaso Rodríguez Martín Referències