NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aéroport de Kattiniq-Donaldson

L'aéroport de Kattiniq-Donaldson (AITA : YAU) est un aéroport situé à environ 20 kilomètres du complexe minier Raglan au Nunavik, au Québec. Il ne comporte qu'une seule piste longue de 1 981 mètres. Description Compagnies et destinations Édité le 08/03/2018 Voir aussi Liste des aéroports au Québec Source de la traduction (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Kattiniq/Donaldson Airport » (voir la liste des auteurs). Portail de l’aéronautique Portail du Nord-du-Québec
Aeroportul Kattiniq/Donaldson

Aeroportul Kattiniq/Donaldson (IATA: YAU, ICAO: CTP9) este un aeroport din Raglan Mine⁠(d), Nord-du-Québec⁠(d), Provincia Québec, Canada ce deservește zona Rivière-Koksoak⁠(d)[[Rivière-Koksoak (unorganized area of Quebec, Canada)|​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2018 de 0 pasageri. Situat la o altitudine de 580 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Glencore. Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Kattiniq/Donaldson Airport

Kattiniq/Donaldson Airport är en flygplats i Kanada. Den ligger i regionen Nord-du-Québec och provinsen Québec, i den östra delen av landet, 1 800 km norr om huvudstaden Ottawa. Kattiniq/Donaldson Airport ligger 581 meter över havet. Terrängen runt Kattiniq/Donaldson Airport är platt, och sluttar söderut. Trakten runt Kattiniq/Donaldson Airport är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.. Det finns inga samhällen i närheten. Trakten runt Kattiniq/Donaldson Airport består i huvudsak av gräsmarker. Kommentarer Källor
Aéroport de Saint-Jean-sur-Richelieu

L'aéroport de Saint-Jean-sur-Richelieu (code IATA : YJN • code OACI : CYJN) est un aéroport situé au sud-ouest de Saint-Jean-sur-Richelieu, en Montérégie, au Québec. Description Chaque année s'y déroule l'International de montgolfières de Saint-Jean-sur-Richelieu. L'aéroport est hôte de l'École de vol à voile de la Région de l'Est des Cadets de l'aviation royale du Canada. Opérateurs et destinations Pour l'instant, l'aéroport n'est que municipal et donc n'a pas de terminal, ce qui amène à ne pas avoir de destinations. Voir aussi Liste des aéroports au Québec Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Saint-Jean Airport » (voir la liste des auteurs). Portail de l’aéronautique Portail de la Montérégie
Aeroportul Saint-Jean

Aeroportul Saint-Jean (IATA: YJN, ICAO: CYJN) este un aeroport din Provincia Québec, Canada ce deservește zona Saint-Jean-sur-Richelieu⁠(d)​. Situat la o altitudine de 41 m, aeroportul dispune de 3 piste. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de 3 piste: pista 02/20 pista 06/24 pista 11/29 Terminale Note Vezi și
Saint-Jean Airport

Saint-Jean Airport (franska: Aéroport de Saint-Jean) är en flygplats i Kanada. Den ligger i regionen Montérégie och provinsen Québec, i den sydöstra delen av landet, 190 km öster om huvudstaden Ottawa. Saint-Jean Airport ligger 38 meter över havet. Terrängen runt Saint-Jean Airport är mycket platt.Närmaste större samhälle är Saint-Jean-sur-Richelieu, 2,0 km nordost om Saint-Jean Airport. Trakten runt Saint-Jean Airport består till största delen av jordbruksmark. Runt Saint-Jean Airport är det ganska glesbefolkat, med 47 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Aéroport de Port-Menier

L'aéroport de Port-Menier (code IATA : YPN • code OACI : CYPN) est un aéroport situé à environ 5 kilomètres à l'est de Port-Menier, sur l'île d'Anticosti, au Québec. Description Situation Compagnies et destinations Édité le 18/10/2024 Voir aussi Liste des aéroports au Québec Source (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Port-Menier Airport » (voir la liste des auteurs). Liens externes Ressources relatives à la géographie : Banque de noms de lieux du Québec Base de données toponymiques du Canada Portail de l’aéronautique Portail de la Côte-Nord
Aeroportul Port-Menier

Aeroportul Port-Menier (IATA: YPN, ICAO: CYPN) este un aeroport din L'Île-d'Anticosti⁠(d), Minganie Regional County Municipality⁠(d), Côte-Nord⁠(d), Provincia Québec, Canada ce deservește zona Port-Menier⁠(d)​. Aeroportul a fost tranzitat în 2021 de 11.822 de pasageri. A fost numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 51 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Transports Québec⁠(d). Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Aéroport de La Grande-3

L'aéroport de La Grande-3 est un aérodrome desservant les installations hydroélectriques de la centrale La Grande-3 d'Hydro-Québec dans le Nord-du-Québec au Canada. Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « La Grande-3 Airport » (voir la liste des auteurs). Annexe Articles connexes Centrale La Grande-3 Hydro-Québec Liens externes Ressources relatives à la géographie : Banque de noms de lieux du Québec Base de données toponymiques du Canada Portail de l’aéronautique Portail du Nord-du-Québec
Aeroportul La Grande-3

Aeroportul La Grande-3 (IATA: YAR, ICAO: CYAD) este un aeroport din Provincia Québec, Canada ce deservește zona La Grande-3 generating station⁠(d)[[La Grande-3 generating station (building in Quebec, Canada)|​]]. Aeroportul a fost tranzitat în 2018 de 0 pasageri. Situat la o altitudine de 236 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Hydro-Quebec⁠(d). Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
La Grande-3 Airport

La Grande-3 Airport (franska: Aéroport de La Grande-3) är en flygplats i Kanada. Den ligger i regionen Nord-du-Québec och provinsen Québec, i den östra delen av landet, 900 km norr om huvudstaden Ottawa. La Grande-3 Airport ligger 222 meter över havet. Terrängen runt La Grande-3 Airport är platt. Trakten runt La Grande-3 Airport är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.. Det finns inga samhällen i närheten. Kommentarer Källor
Aéroport de Tête-à-la-Baleine

L'aéroport de Tête-à-la-Baleine est un aéroport situé à 4,6 kilomètres de Tête-à-la-Baleine, au Canada. Il est desservi par la compagnie Air Liaison. Situation Notes et références Notes Références Portail de l’aéronautique Portail de la Côte-Nord
Aeroportul Tête-à-la-Baleine

Aeroportul Tête-à-la-Baleine (IATA: ZTB, ICAO: CTB6) este un aeroport din Tête-à-la-Baleine⁠(d), Côte-Nord-du-Golfe-du-Saint-Laurent⁠(d), Le Golfe-du-Saint-Laurent⁠(d), Côte-Nord⁠(d), Provincia Québec, Canada. Situat la o altitudine de 34 m, aeroportul dispune de o singură pistă. Este operat de Transports Québec⁠(d). Infrastructură Piste Terminale Note Vezi și
Tête-à-la-Baleine Airport

Tête-à-la-Baleine Airport (franska: Aéroport de Tête-à-la-Baleine) är en flygplats i Kanada. Den ligger i regionen Côte-Nord och provinsen Québec, i den östra delen av landet, 1 300 km öster om huvudstaden Ottawa. Tête-à-la-Baleine Airport ligger 31 meter över havet. Terrängen runt Tête-à-la-Baleine Airport är platt. Havet är nära Tête-à-la-Baleine Airport åt sydost. Trakten runt Tête-à-la-Baleine Airport är nära nog obefolkad, med mindre än två invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Tête-à-la-Baleine, 5,4 km nordost om Tête-à-la-Baleine Airport. Trakten runt Tête-à-la-Baleine Airport består huvudsakligen av våtmarker. Kommentarer Källor
Aéroport de Salaberry-de-Valleyfield

L’aéroport de Salaberry-de-Valleyfield, (TC LID : CSD3) est situé à 4 km au sud-ouest de Salaberry-de-Valleyfield, au Québec (Canada), plus précisément dans la ville de Saint-Stanislas-de-Kostka. Construction d'avion Au début des années 2000, Gilles Léger, un constructeur amateur d'avions, construisait une réplique d'un « Super Chipmunk » dans un hangar. Lors d'un vol de démonstration, il a un accident qui entraîne sa mort et celle d'un passager. Références Portail de l’aéronautique Portail de la Montérégie
Universitat de Montreal

La Universitat de Montreal (UdeM; francès: Université de Montréal [ynivɛʁsite də mɔ̃ʁeal]) és una universitat pública de Montreal, Quebec, Canadà. La universitat va ser fundada com a campus satèl·lit de la Université Laval el 1878, i es va convertir en una institució independent el 1920. La Universitat de Montreal es va traslladar del Barri Llatí de Montreal a la seva ubicació actual al Mont Royal el 1942. És considerada la 85a universitat del món segons el rànquing de Times Higher Education. Ofereix estudis en llengua, cultura i literatura catalanes. Referències
Université de Montréal

Université de Montréal, zkráceně UdeM, anglicky obvykle University of Montreal je jednou ze čtyř univerzit v kanadském Montrealu. Byla založena v roce 1878. Dnes má 13 fakult, více než 60 kateder a 2 přidružené školy (École Polytechnique de Montréal a École des Hautes Études Commerciales de Montréal). Je druhou největší francouzskojazyčnou univerzitou na světě (po pařížské Sorbonně). Významní absolventi Jean-Jacques Bertrand, premiér Québecu (1968–1970) Robert Bourassa, premiér Québecu (1970–1976, 1985–1994) Dédé Fortin, zpěvák Lomer Gouin, premiér Québecu (1905–1920) Roger Guillemin, nositel Nobelovy ceny za medicínu (1977) Daniel Johnson, Jr, premiér Québecu (1994) Daniel Johnson, Sr, premiér Québecu (1966–1968) Pierre-Marc Johnson, premiér Québecu (1985) Bernard Landry, premiér Québecu (2001–2003) Jacques Parizeau, premiér Québecu (1994–1996) Pierre Elliott Trudeau, premiér Kanady (1968–1979 a 1980–1984) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Montréalská univerzita na Wikimedia Commons www.umontreal.ca
Universidad de Montreal

La Universidad de Montreal (en francés: Université de Montréal) es una universidad pública fundada en 1878 localizada en Montreal, provincia de Quebec, Canadá. Es una de las dos universidades de esa ciudad que tienen el francés como lengua de instrucción principal (la otra es la Universidad de Quebec en Montreal). Comprende 13 facultades, más de 60 departamentos y dos escuelas afiliadas: Escuela Politécnica de Montreal (ingeniería) y HEC Montréal (administración).​ Académicos destacados Stéphane Dion David Feuerwerker Thérèse Gouin Décarie Lionel Groulx Jacques Henripin Camille Laurin Denis Lazure Gilles Marcotte Igor Melchuk Guy Rocher Maurice Séguin Marcel Bissonnette Kathy Reichs Doctores honoris causa Charles D. Gonthier Beverly McLachlin Stephen G. Breyer Mireille Delmas-Marty Philippe Kirsch Abdou Diouf Peter W. Hogg Lucien Bouchard Gisèle Halimi Simone Veil Marie Deschamps Michel Bastarache Robert Gratton Roderick Alexander Macdonald Jin Huang Alice Desjardins Michel Deschamps Calvin Rovinescu Referencias Véase también Centro de estudios e investigaciones internacionales de la Universidad de Montreal Enlaces externos Université de Montréal, página oficial en francés. [1], página en Inglés
Università di Montréal

L'Università di Montréal (in francese Université de Montréal) è un'università in lingua francese, uno dei quattro atenei della città di Montréal, principale città della provincia canadese del Québec. Comprende tredici facoltà, oltre sessanta dipartimenti e due scuole affiliate, l'École Polytechnique (politecnico) e l'HEC Montréal (scuola di management). Si tratta della maggiore istituzione nel campo della ricerca scientifica in Québec e una delle maggiori in tutto il Canada. L'Università di Montréal è stata fondata nel 1878, ed attualmente accoglie oltre 55.000 studenti e vanta un personale di circa 10.000 dipendenti. Le sue squadre sportive prendono il nome di Montréal Carabins. All'università è affiliato l'Istituto di Cardiologia di Montréal, ospedale specializzante nelle cure, nella ricerca, nell'insegnamento e nella prevenzione delle malattie del cuore. Sotto il suo campus è situata la stazione omonima della metropolitana di Montréal. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Università di Montréal Collegamenti esterni (FR) Sito ufficiale, su umontreal.ca. Università di Montréal (canale), su YouTube. (EN) University of Montreal, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc. (EN, FR) Università di Montréal, su Enciclopedia canadese. Opere di Università di Montréal, su MLOL, Horizons Unlimited. (EN) Opere di Université de Montréal. / Montréal. Université, su Open Library, Internet Archive. (EN) Opere riguardanti Università di Montréal, su Open Library, Internet Archive. (EN) Universite de Montreal / Montreal Universite De, su Goodreads.
Universiteit van Montréal

De Universiteit van Montréal (Frans: Université de Montréal) is een van de vier universiteiten in Montréal in de Canadese provincie Québec. Het is het grootste onderzoeksinstituut van Québec en een van de grootste in Canada. Met haar 55.000 studenten is het ook de een na grootste Franstalige universiteit ter wereld, na de Sorbonne in Parijs. De grote campus wordt gedomineerd door de imposante art-deco-toren van het hoofdgebouw, dat zich bevindt op de noordelijke helling van de heuvel Mont Royal, in de wijk Côte-des-Neiges. Montréals eerste Franstalige universiteit werd opgericht op 14 februari 1920. Op 3 juni 1943 werd de campus in Côte-des-Neiges in gebruik genomen. De Universiteit van Montréal bestaat uit 13 faculteiten, een aan de universiteit verbonden businessschool (HEC Montréal) en een aan de universiteit verbonden technische school (École Polytechnique). De universiteit is bereikbaar door de metrostations Côte-des-Neiges, Université-de-Montréal en Édouard-Montpetit. Sport Op het sportterrein van de universiteit bevindt zich onder meer een wielerbaan. Deze wielerbaan werd voor de WK van 1974 gebruikt omdat de daarvoor bestemde Vélodrome de Montréal nog niet af was. Zie ook Université du Québec à Montréal École Polytechnique de Montréal École des Hautes Études commerciales de Montréal McGill-universiteit (McGill University) Concordia-universiteit (Concordia University) Externe links (fr) Officiële website
Uniwersytet Montrealski

Uniwersytet Montrealski (fr. Université de Montréal, skrótowiec UdeM) – francuskojęzyczny uniwersytet działający w kanadyjskim mieście Montreal, w prowincji Quebec. Historia Powstał w 1920 z filii Uniwersytetu Lavala (działającej od 1878). Jest jednym z największych francuskojęzycznych uniwersytetów na świecie; ma około 55 tysięcy studentów. Wykładowcy Linki zewnętrzne Witryna internetowa Uniwersytetu Montrealskiego (fr.)
Universidade de Montreal

A Universidade de Montreal (em francês Université de Montréal) é uma das quatro universidades localizadas na cidade de Montreal, Canadá, província do Quebec. O campus principal da universidade está localizado na encosta norte do Monte Royal, nos bairros de Outremont e Côte-des-Neiges. A instituição é composta por treze faculdades, mais de sessenta departamentos e duas escolas afiliadas: a Polytechnique Montréal (Escola de Engenharia; antiga École Polytechnique de Montréal) e HEC Montréal (Escola de Negócios). Oferece mais de 650 programas de graduação e pós-graduação, incluindo 71 programas de doutorado. A universidade foi fundada como um campus satélite da Université Laval em 1878. Tornou-se uma instituição independente após ter sido emitida uma carta papal em 1919 e uma carta provincial em 1920. A Université de Montréal mudou-se do Quartier Latin de Montreal para sua localização atual em Mount Royal em 1942. Tornou-se uma instituição secular com a aprovação de outra carta provincial em 1967. A escola é mista e possui 34 335 alunos de graduação e 11 925 alunos de pós-graduação (excluindo escolas afiliadas). Ex-alunos e ex-alunos residem no Canadá e em todo o mundo, com ex-alunos notáveis ​​servindo como funcionários do governo, acadêmicos e líderes empresariais. Notas Referências
Université de Montréal

Université de Montréal (UdeM; franska: [ynivɛʁsite də mɔ̃ʁeal]) är ett offentligägt kanadensiskt universitet. Det har säte i staden med samma namn i provinsen Québec. Översikt Den här franskspråkiga institutionen omfattar 16 fakulteter och, över 60 ämnesinstitutioner och två anknutna skolor – École Polytechnique (teknisk högskola) och HEC Montréal (handelshögskola). Den erbjuder drygt 650 olika studieprogram, inklusive 71 doktorsprogram. The Times Higher Education World University Rankings of 2014-2015 rankar UdeM på 113:e plats (femte i Kanada), i sin presentation av världens olika universitet. Université de Montréal placerade sig på 83:e plats i Quacquarelli Symonds internationella rankning vad gäller grundstudenter för år 2014–2015. Universitetet har provinsen Québecs största mängd forskningsanslag och den tredje största av alla Kanadas universitet. 2011 motsvarade detta 524,1 miljoner kanadensiska dollar tilldelade till forskningsprojekt vid mer än 150 forskningsplatser. Fler än 55 000 studenter deltar i olika grund- och fortsättningsprogram, vilket gör universitetet till det näst största i Kanada räknat på antalet studenter. Historik Tidiga år Som institution grundades universitet 1878. Det var året då Université Laval, hemmahörande i staden Québec, etablerade en Montréal-filial som blev känt som Université de Laval à Montréal. Vissa delar av institutionens utbildningslokaler hade redan etablerats i staden under namn, sedan 1843 respektive 1876. 1889 tilldelade Vatikanen universitetet viss administrativ självständighet, och det fick lov att utnämna sina egna professorer och fördela examina på egen hand. Det var dock först 8 maj 1919 som Benedictus XV tillerkände universitetet full autonomi. Därigenom blev det ett självständigt katolskt universitet med sitt nuvarande namn. Vid universitets bildande fanns mindre än 100 inskrivna studenter vid dess tre fakulteter – i teologi, juridik och medicin. Universitetet var vid denna tid beläget i Gamla Montréal. Utveckling Sedan 1943 har universitetet sitt huvudsakliga campus vid Mont Royal, numera på en yta av 65 hektar. 1967 släpptes kopplingen till katolska kyrkan, och Université de Montréal blev en sekulär utbildningsinstitution. 2016 fanns totalt 67 542 studenter vid Université de Montréal. Universitetet är utspritt på flera olika campus, inklusive i Laval och Longueil i närregionen samt i Saint-Hyacinthe och Trois-Rivières (campus "Mauricie"). Université de Montréal placerade sig 2020 på 137:e plats i QS Universitetsvärldsrankning över världens bästa universitet. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, 14 september 2016. Noter UdeM (24 juni 2016). ”UdeM at a Glance” (på engelska). http://recteur.umontreal.ca/fileadmin/recteur/pdf/documents-institutionnels/UdeM-at-a-Glance2016_ENG.pdf. Läst 14 september 2016. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Université de Montréal. Officiell webbplats
Монреальський університет

Монреа́льський університе́т (фр. Université de Montréal — Універсіте́ де Монреа́ль — UdeM) — вищий навчальний заклад, розташований у місті Монреаль (провінція Квебек, Канада). Університет знаходиться на схилі гори Мон-Руаяль. На території кампуса є багато садів і городів. На дахах університетських об’єктів розташовані бджолині вулики. Університет засновано у 1878 році як монреальський філіал Університету Лаваль. Університет — з французькою мовою навчання. Це один з чотирьох вищих навчальних закладів міста Монреаль. У 1873 році при університеті відкрилася Політехнічна школа (фр. École polytechnique), а у 1907 — Вища комерційна школа (фр. École des hautes études commerciales). 8 травня 1919 року Ватикан надає монреальському філіалу Лавалю статус окремого університету (у ті часи, франкомовні навчальні заклади Квебеку контролювалися Католицькою церквою). 1920 квебекський парламент приймає закон, який офіційно визнає Монреальський університет окремою навчальною установою. Багато видатних людей Квебеку та Канади навчалися у Монреальському університеті. Серед них — декілька прем'єр-міністрів (зокрема П'єр Трюдо). Відомі випускники Школа красних мистецтв (Монреаль) (нині Економічна і Технічна вища школа Монреальського університета) Браян Макдональд Наталія Ґеркен-Русова Посилання Офіційний сайт Монреальського університету [Архівовано 23 лютого 2011 у Wayback Machine.] Примітки
Phare de Pointe-au-Père

p4 Der Phare de Pointe-au-Père ist ein Leuchtturm in Pointe-au-Père (heute eingemeindet in Rimouski) in der Provinz Québec, Kanada. Er liegt an der südlichen Küste des Ästuars des Sankt-Lorenz-Stroms. Der erste Leuchtturm wurde 1859 errichtet. 1867 wurde der zweite Leuchtturm, ein gemauerter quadratischer Turm, gebaut. Der jetzige Leuchtturm ist der dritte an dieser Stelle und wurde 1909 fertiggestellt. Mit seinen fast 33 Metern Höhe ist er der zweithöchste Leuchtturm im östlichen Kanada. Die Form des Bauwerks ist charakteristisch gehalten. Die Zylinderform des Turms an sich verwendet außen acht Strebepfeiler aus Beton. 1975 wurde der Leuchtturm außer Betrieb genommen und durch eine vollautomatische Leuchtturmlampe auf einem nahen Stahlpfeiler ersetzt. Neben dem Leuchtturm befand sich eine Hafenanlage mit Eisenbahnanschluss sowie bis 1959 die Lotsenstation für die Navigation zwischen Rimouski und Québec. Der Ort wurde früher auf Englisch auch „Father's Point“ genannt. Der Leuchtturm und die umliegenden Gebäude sind als historisches Gebäude geschützt. Das Areal und der Leuchtturm sind mittlerweile für Touristen zugänglich als Teil des Musée de la mer (Museum des Meers), das sich neben der Geschichte des Leuchtturms und der Lotsenstation auch dem in der Nähe stattgefundenen Untergang der Empress of Ireland widmet. Siehe auch Weblinks Site historique maritime de la Pointe-au-Père (franz./engl.)
Pointe-au-Père Lighthouse

The 3rd Pointe-Au-Père Lighthouse was built in 1909 in the city of Pointe-au-Père, near Rimouski, Quebec, Canada. This city was well known in naval circles as the location of the pilot station for the Bas-Saint-Laurent (lower St. Lawrence) zone. Pointe-au-Père has since been amalgamated into the larger city of Rimouski (2002). The first lighthouse on the site, a wooden octagonal tower, was built in 1859 to guide boats through the difficult St. Lawrence River at a cost of $1,453.61. The Government of Canada purchased the lighthouse in 1861. The first lighthouse burnt down in a fire 13 April, 1867, and was replaced by a newer lighthouse the same year. The second lighthouse would remain as a residence and office on the site until being demolished in 1966. The third lighthouse is 108 feet (33 m) tall, which makes it the second tallest in Canada. It is built in a characteristic shape, employing eight concrete buttresses to support a slender central cylinder. Ownership of the lighthouse was transferred to Parks Canada in 1977. Improvements for the sake of conservation were made in 1979. An automated skeleton tower was constructed nearby in 1975 and remained in operation until the station was closed in 1997. The site is now open for visitors as part of the Site historique maritime de la Pointe-au-Père. The RMS Empress of Ireland shipwrecking, which sunk off the coast of Pointe-au-Père in 1914, is documented in the adjacent Empress of Ireland museum. Visitors can also see the first submarine open to the public in Canada, HMCS Onondaga (S73) at the same location. The site was designated a National Historic Site in 1974, and is considered a unit of the national park system. However, visitor services are provided by the non-profit Point-au-Père Maritime Historic Site. Keepers David Lawson 1859-1876 John McWilliams 1876-1893 John McWilliams 1893-1911 John Cahill 1912-1920 Thomas Matthew Wyatt 1920-1936 Charles Augustus Lavoie 1936-1964 Roger St. Pierre Lavoie 1964-1972 Armand Lafrance 1972-? See also List of lighthouses in Canada Henri de Miffonis References Rowlett, Russ. "Lighthouses of Canada: Eastern Québec". The Lighthouse Directory. University of North Carolina at Chapel Hill. Retrieved 8 September 2008. External links Aids to Navigation Canadian Coast Guard Site historique maritime de la Pointe-au-Père