NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Torre de Montreal

A Torre de Montreal (em francês: Tour de Montreal; em inglês: Montreal Tower), parte do Estádio Olímpico e Parque Olímpico da cidade e anteriormente conhecida como Torre Olímpica, é a estrutura inclinada mais alta do mundo com 175 metros, e a sexta estrutura mais alta de Montreal. Foi projetada pelo arquiteto Roger Taillibert e inclina-se em um grau maior do que a Torre de Pisa. Os cabos que abrem a cobertura retrátil do estádio são sustentados pela torre. A torre não foi concluída a tempo das Olimpíadas de 1976, e a construção foi retomada seguindo com o observatório do prédio, acessado por um elevador inclinado, inaugurado em 1987. O observatório mostra a história do estádio e as Olimpíadas em geral, incluindo a vitória de Bruce Jenner no decatlo. A torre tem vista para a Vila Olímpica, o Biodomo, o Jardim Botânico e o Estádio Saputo. Na base da torre fica o Olympic Park Sports Center, que abriga instalações de treinamento de elite. Entre 2015 e 2019, o Conselho de Instalações Olímpicas gastou US$ 200 milhões para converter o edifício em uma torre de escritórios, projetada por Provenchen Roy, que abrigava mais de 1.000 funcionários do Grupo Desjardins em 2019. Observatório Quando a construção da torre do estádio foi retomada após as Olimpíadas de 1976, um observatório foi adicionado ao plano, acessível por um elevador inclinado, inaugurado em 1987, que percorre 266 metros ao longo da coluna vertebral da torre curva. A cabine do elevador sobe da base da torre ao andar superior em menos de dois minutos a uma taxa de 2,8 m/s, com espaço para 76 pessoas por viagem e capacidade para 500 pessoas por hora. A cabine foi projetada para permanecer nivelada durante toda a viagem, ao mesmo tempo que oferece uma vista panorâmica aos passageiros. O elevador está voltado para nordeste, oferecendo uma vista para o norte, sul e leste. Tem vista para a Vila Olímpica, o Biodome, o Jardim Botânico e o Estádio Saputo. O Parque Olímpico, o telhado suspenso do estádio e o centro de Montreal podem ser vistos a partir do Observatório voltado para sudoeste, no topo da torre. O Guia Michelin premiou este panorama com três estrelas. Galeria Ver também Estádio Olímpico de Montreal Referências
Jewish Rehabilitation Hospital

The Jewish Rehabilitation Hospital (JRH) is a bilingual hospital offering general and specialized rehabilitation services in Laval, Quebec, Canada. It is the regional center in physical rehabilitation for adult and pediatric clients. History In 1955, the Jewish Convalescent Center opened. In 1962, the institution was renamed the Jewish Convalescent Hospital. Administration employed health professionals, causing the amount of effectives to double. This marked the beginning of a professional era of expertise. In 1988, the institution took the name of Jewish Rehabilitation Hospital, reflecting the evolution of the expertise, its role, and its mission. Major losses in funding in 2013 resulted in the abolition of an entire care unit. Twenty beds were lost and about sixty employees were laid off. University affiliation The JRH, which is affiliated with McGill University, has the objective of contributing to research, education, and assessment in the fields of technology and methods of clinical intervention. The hospital also holds affiliations with Université de Montréal, Collège Montmorency, Vanier College, and Dawson College. Jewish Rehabilitation Hospital Foundation The JRH Foundation contributes to enhancements in healthcare and innovations in the field of rehabilitation medicine. See also Jewish General Hospital Hôpital Maisonneuve-Rosemont Hôpital du Sacré-Cœur de Montréal Centre hospitalier universitaire Sainte-Justine Centre hospitalier de l'Université de Montréal Centre hospitalier de St-Mary References
Parc nacional de Miguasha

El Parc Nacional de Miguasha és un una àrea protegida prop de Carleton-sur-Mer a la península quebequesa de Gaspé, al Canadà. Creat el 1985 pel govern del Quebec, Miguasha va ser designat Patrimoni de la Humanitat l'any 1999 en reconeixement de l'estat de conservació dels seus fòssils, que mostren un moment crucial en l'evolució de la vida a la Terra. El museu del parc compta amb exposicions de fòssils i restes paleontològiques del parc. La col·lecció del museu inclou més de 9.000 exemplars de peixos i plantes fòssils. Els penya-segats costaners estan formats de roca sedimentaria gris i són del Devonià Superior. Estan formats per capes alternes de gresos i lutites d'uns 350-375 milions d'anys. Actualment a la zona hi trobem boscos de bedolls, àlbers i avets. Paleontologia El Parc Nacional de Miguasha és considerat el lloc més important pel que fa a la paleontologia pels fòssils del període Devonià, també conegut com a l'"era dels peixos". Cinc de sis grups de peixos fòssils d'aquest període datats en uns 370 milions d'anys, es troben dins dels límits d'aquest parc. També s'hi han trobat importants fòssils en un estat òptim de conservació de sarcopterigi, predecessors dels tetràpodes, que són els avantpassats dels primers vertebrats terrestres amb quatre extremitats. Història Aquesta àrea protegida va ser instituïda com a Parc per la conservació l'any 1985. L'any 1999 va ser declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO. Els primers fòssils de cloïsses van ser trobats l'any 1842 per Abraham Gesner (1797-1864), geòleg, metge i un dels fundadors de la indústria petroliera. Durant aquell any Gesner va trobar una gran quantitat de restes fòssils de cloïsses que va dur al Museu Britànic de Londres i al London Scottish Museum d'Edimburg. Avui en dia, ja s'hi han identificat, catalogat i classificat uns 5.000 fòssils. Referències
Národní park Miguasha

Národní park Miguasha (francouzsky: Parc national de Miguasha, anglicky: Miguasha National Park) je národní park v Kanadě, v provincii Québec. Nachází se poblíž města Carleton-sur-Mer na poloostrově Gaspésie. Rozloha chráněného území je 87,3 hektaru. Park vznikl roku 1985 a v roce 1999 byl zapsán na seznam Světového dědictví UNESCO, a to především díky velkému množství nalezených zkamenělin, které zachycují rozhodující období během evoluce života na Zemi. Například Spermasporites, jehož fosilie byly na území parku nalezeny, je považován za jeden z nejstarších rodů kvetoucích rostlin na Zemi. Přírodopisné muzeum Miguasha na území parku shromáždilo na 9000 těchto zkamenělin. Vzácné souvrství na území parku je v geologické literatuře známé také jako Escuminac. Jinak se v oblasti dnes vyskytují především březové, osikové a jedlové lesy. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Miguasha National Park na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní park Miguasha na Wikimedia Commons
Miguasha National Park

Miguasha National Park (fransk: Parc national de Miguasha) er et beskyttet område nær Carleton-sur-Mer på Gaspéhalvøen i Québec, Canada. Nationalparken blev oprettet af Québecs regering i 1985 og udpeget til UNESCO-verdensarv i 1999 for sin rigdom af fossiler, der dokumenterer en afgørende periode i evolutionen på Jorden. Stedet kendes også under en række andre navne: Miguasha Fossil Site, Bay of Escuminac Fossil Site, Upper Devonian Escuminac Formation og Hugh-Miller Cliffs. I forbindelse med fossile fund kaldes det desuden 'Scaumenac Bay' eller 'Scaumenac Bay P.Q.' Geografi Nationalparken strækker sig over en 2 km lang smal strækning langs kysten ud mod det sted, hvor Restigouche-floden løber ud i Chaleur-bugten, i alt knap én kvadratkilometer. Denne kyststrækning er præget af klipper, hvor de mange fossiler er fundet. Geologi Klippeskrænterne ved kysten består af lag fra sen devon i form af sedimentære bjergarter. Disse bjergarter er på skift sandsten og lerskifer, der er 350-375 millioner år gamle. I nutiden præges området især af birke-, poppel- og fyrreskove. Palæontologisk betydning Der er fundet en lang række fossiler i området, og heraf er nogle fiske, fauna- og sporefossiler både ældgamle og sjældne. Blandt disse er Spermasposita, der menes at være den ældste dækfrøede planteslægt i verden. Miguasha National Park betragtes som verdens største palæontologiske fossilsamling fra devon-perioden, kendt som 'Fiskenes alder'. Fem af de seks vigtigste fossile fiskegrupper fra denne periode (for omkring 370 millioner år siden) er fundet her. En stor mængde af de bedst bevarede fossiler af Sarcopterygii, stamfar til tetrapoderne (som menes at være de første firbenede, luft-indåndende landhvirveldyr), er fundet her. Nyere historie Fossilerne blev første gang fundet i Miguasha i 1842 af geologen og lægen Abraham Gesner. Han fandt en række forskellige fossiler, men fundene vakte i første omgang ikke større opmærksomhed. I 1879 gik Wheelock Ells i Gesners fodspor uden at kende til denne, og som Gesner fandt han en række fossiler på stedet. Denne gang blev fundene kendt i en større kreds, og der er siden foretaget en lang række palæontologiske undersøgelser på stedet. I 1985 opkøbte Québecs regering et stort område på stedet og gjorde det til nationalpark (i Quebec er dette betegnelsen for en provinspark). Til dato er der identificeret og kategoriseret over 5000 fossiler fra Miguasha. Nationalparken blev i 1999 udnævnt til UNESCO-verdensarvsområde. Museum I parken findes et museum, hvor der er udstillinger om fossiler og palæontologisk arbejde i parken. Museets samling består af over 9000 genstande. Referencer Eksterne henvisninger Parc national de Miguasha, Sépaq (engelsk) UNESCO World Heritage Centre - Miguasha National Park på unesco.org
Parc national de Miguasha

Der Parc national de Miguasha ist der flächenmäßig kleinste der aktuell 27 Nationalparks in der kanadischen Provinz Québec. Dort entspricht ein Parc national allerdings dem, was in den übrigen Provinzen und Territorien ein Provinzpark (Provincial Park) ist. Der Park wird von Sépaq (französisch Société des établissements de plein air du Québec bzw. englisch Society of outdoor recreation establishments of Quebec) betrieben. Sein Name leitet sich von einer Bezeichnung der Mi’kmaq ab, die ‚Megouasag‘ lautet, was übersetzt ‚rotes Kliff‘ oder ‚rote Felswand‘ bedeutet. Lage, Aufgaben Der Park liegt auf dem Gebiet der Gemeinden Nouvelle und Escuminac in der Grafschaftsgemeinde Avignon im Süden der Region Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine. Das Gebiet wurde unter Schutz gestellt, weil hier große Mengen an Fossilien aus dem Devon, dem „Zeitalter der Fische“ zu Tage treten. Dem Vogelschutz dienen der benachbarte Pointe à Fleurant mit einer Fläche von 353 ha im Süden und die Escuminac-Flats (419 ha) im Südosten. In einem weiteren Gebiet von Privatgrundstücken im Umfang von 775 ha ist jede private Fossiliensuche strikt verboten. Fossilienfundstätte, Museum Die Fossilienstätte wurde bereits 1842 entdeckt. Zum Parkgebiet gehören zwei Formationen. Die ältere Formation von Escuminac entstand vor 380 Millionen Jahren an einem gewaltigen Strom. Zahlreiche Fossilien fanden sich, darunter von mehr als 20 Fischarten. Allein bis 1998 wurden mehr als 14.000 Fossilien geborgen. Im Juni 2003 eröffnete ein eigens zur Aufnahme, Erhaltung und Präsentation der Funde konzipiertes Museum seine Pforten. Seit 1999 gehört der Park wegen seiner Fossilienfunde zum Weltnaturerbe der UNESCO. Siehe auch Parcs nationaux in Québec Literatur Abderrazak El Albani, Richard Cloutier, Anne-Marie Candilier: Early diagenesis of the Upper Devonian Escuminac Formation in the Gaspé Peninsula, Québec : sedimentological and geochemical evidence, in: Sedimentary Geology 146 (2002) 209–223. Paul Lemieux: The Fossil-Lagerstätte Miguasha: its past and present history, in Hans-Peter Schultze, Richard Clouthier (Hrsg.): Devonian Fishes and Plants of Miguasha, Quebec, Canada, Verlag Dr. Friedrich Pfeil, München 1996, S. 9–22 (sowie die Beiträge im ganzen Buch) Weblinks Eintrag auf der Website des Welterbezentrums der UNESCO (englisch und französisch). Parc national de Miguasha in französisch oder englisch Le parc national de Miguasha Anmerkungen
Miguasha National Park

Miguasha Provincial Park (French: Parc national de Miguasha) is a protected area near Carleton-sur-Mer on the Gaspé Peninsula of Quebec in Canada. Created in 1985 by the Government of Quebec, Miguasha was designated a World Heritage Site in 1999 in recognition of its wealth of fossils, which display a crucial time during the evolution of life on Earth. Other names for this site are the Miguasha Fossil Site, the Bay of Escuminac Fossil Site, the Upper Devonian Escuminac Formation, and the Hugh-Miller Cliffs. It is also sometimes referred to on fossil specimens as 'Scaumenac Bay' or 'Scaumenac Bay P.Q.' Miguasha Natural History Museum The park's museum features exhibits about the fossils and paleontology of the park. The museum's collection includes over 9,000 specimens of fossil fish and plants. Geology The coastal cliffs are Upper Devonian strata of grey sedimentary rock belonging to the Escuminac Formation. They are composed of alternating layers of sandstone and shale, which are 350–375 million years old. The area today supports mainly birch, aspen, and fir forests. Palaeontological significance Some of the fish, fauna, and spore fossils found at Miguasha are rare and ancient species. For example, Spermasporites is thought to be one of the oldest seed plant genera on Earth. History See also List of fossil sites (with link directory) References External links Official Website Parcs Québec: Parc National de Miguasha (english) UNEP-WCMC profile World Heritage List: Miguasha National Park
Parque nacional de Miguasha

El Parque Nacional de Miguasha es un parque nacional de la provincia de Quebec que se encuentra en la península de Gaspesia, en Canadá. Aunque lleva el título de parque nacional no es un parque nacional canadiense sino un parque provincial. Creado en el año 1985, el parque fue incluido en el año 1999 en el Patrimonio de la Humanidad de la Unesco a causa de sus grandes yacimientos de fósiles que completan la historia de la evolución de la vida sobre la Tierra.​ Descripción física Las zonas costeras están formadas por rocas sedimentarias de una antigüedad de entre 350 a 375 millones de años, compuestas por estratos alternos de arena y limo. Que se encuentran bosques de abedules, álamos y abetos. Alguna de las especies de peces, fauna y esporas que se encuentran en el parque son antiguas o raras. Palaeontología El parque nacional de Miguasha está considerado el más importante sito paleontológico por los fósiles del período Devónico, conocido como la 'era de los peces. Cinco de seis grupos de peces fósiles de este período, fechados hace 370 millones de años, se pueden encontrar dentro de los límites del parque. Así mismo, se han encontrado importantísimos fósiles en óptimo estado de conservación de Sarcopterygii, predecesores de los tetrápodos, que son los antepasados de los primeros vertebrados terrestres con cuatro extremidades. Historia Este sitio fue instituido como un Parque para la conservación en el año 1985. En el año 1999 fue declarado Patrimonio de la Humanidad de la Unesco.​ Los primeros fósiles de conchas en el año 1842 por Abraham Gesner (1797-1864), un geólogo y médico, uno de los fundadores de la industria petrolífera. Aquel año Gesner encontró una gran cantidad de restos fósiles, de conchas que llevó al Museo Británico de Londres y al London Scottish Museum de Edimburgo. Estos hallazgos causaron una gran emoción en todo el mundo. A día de hoy otros 5000 fósiles han sido identificados, categorizados y clasificados en este sitio de enorme importancia. Véase también Áreas naturales protegidas en Canadá Notas Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Parque nacional de Miguasha. Página oficial del parque (en francés) Lugar del parque en la página de la UNESCO (en inglés y francés)
Nacionalni park Miguasha

Nacionalni park Miguasha, poznat i kao Nalazište fosila zaljeva Escuminac, Escuminac tvorevina gornjeg devona i Hugh-Miller litice, je nacionalni park u zaljevu Chaleur, blizu grada Carleton-sur-Mer na poluotoku Gaspé u Quebecu. Park površine 873 km² je osnovan 1985. godine kako bi se zaštitilo područje bogato fosilima, ključnima za razumijevanje evolucije života na Zemlji. Zbog toga je Nacionalni park Miguasha upisan na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine u Sjevernoj Americi 1999. godine. Odlike Litice nacionalnog parka Miguasha su široke oko 1 km i pružaju se 8 km sjevernom stranom bale rijeke Ristigouche. Ove stijene, koje se pružaju od 300-600 m u dubinu, su sive sedimentne stijene nastale slaganjem naizmejeničnih slojeva pješčenjaka i slanca u kasnom devonu, poznatom kao „razdoblje riba” (prije 385-360 milijuna godina). Upravo ovdje je pronađeno šest od osam fosilnih skupina riba iz ovog razdoblja, uključujući najveći broj i najočuvanije fosile mesoperki od kojih su se razvili prvi četveronožni kralježnjaci koji su udisali zrak, tetrapodi. Upravo su do znanstvenog zaključka kako su se tetrapodi razvili od riba pridonijeli važni pronalasci fosila mesoperki Eusthenopteron fordi (nadimka „princ Minguashe”) i Elpistostege watsoni. Neki od fosila pronađenih u Miguashi su primjeri rijetkih i drevnih vrsta poput najstarije sjemenjače na Zemlji, Archaeopteris, te najstarijeg škorpiona, Petaloscorpio. Od makroflore pronađeno je i 10 vrsta prvih vaskularnih (viših) biljaka, a od mikroflore više od 80 vrsta. Prve fosile, koji su u Britanskom muzeju i Kraljevskom škotskom muzeju izazvali popriličnu senzaciju, pronašao je 1842. godine Abraham Gesner (1797. – 1864.), geolog i doktor medicine. Više od stotinu godina fosili iz Miguashe su slovili kao jedinstveni i bili jedini dokazi evolucije kasnog devona. Do danas pronađeno je oko 5000 fosila samo na ovim liticama. Izvori Vanjske poveznice UNEP-WCMC profile Arhivirana inačica izvorne stranice od 26. studenoga 2005. (Wayback Machine) (engl.) [1] Arhivirana inačica izvorne stranice od 11. travnja 2007. (Wayback Machine) (fr.) Parcs Québec: Parc National de Miguasha (engl.) Panofotografije Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. svibnja 2012. (Wayback Machine) na Patrimonium-mundi.org
Miguasha Nemzeti Park

A Miguasha Nemzeti Park (franciául Parc national de Miguasha, angolul Miguasha National Park) Carletonhoz közel, a Gaspé-félszigeten fekszik Québec tartományban, Kanadában. Québec kormánya alapította 1985-ben, majd 1999-ben felkerült a világörökség listájára. Az itt talált gazdag kövületlelettel a kutatók a földi élet törzsfejlődésére vonatkozó ismereteket tehették teljesebbé. Ez a tartományi park nem tartozik Kanada nemzeti parkjainak hálózatához, sem a Parks Canada adminisztrációjához: neve ellenére ez egy tartományi igazgatás alá tartozó park. Ismert még a Miguasha Fosszília Lelőhely, Escuminac-öböl Fosszília Lelőhely és a Hugh-Miller-szirtek néven is. A parti szirtek szürke üledékből állnak, amelyben váltogatva megtalálható a homokkő és az iszap, ezek közel 350-375 millió évesek. A területen főként nyírfa-, nyárfa- és fenyőerdők találhatók. A halfajok, állatfajok és a spórák néhány tagja, amelyet Miguashában találtak, ritka és ősi faj. Például a Spermasposita, amelyről úgy gondolják, hogy egyike a legidősebb virágzó növényfajoknak a Földön. A Miguasha Nemzeti Parkról azt tartják, hogy a devonkori kövületek legjelentősebb paleontológiai lelőhelye a világon. Ezt a korszakot a Halak koraként is ismerik. Az itt található hat legfontosabb halkövület közül öt ebből az időszakból való (370 millió évvel ezelőttről). A bojtosúszójú halak, a négylábúak elődeinek nagy mennyiségű és jó állapotban fennmaradt kövületei a vízi gerincesek és a szárazföldi gerincesek közötti átmenetet szemléltetik. A kövületeket először 1842-ben fedezte fel Abraham Gesner geológus és orvos. Amikor a legfontosabb leleteinek sorát átadta a British Museumnak és az edinburgh-i London Scottish Museumnak, a felfedezések hatalmas izgalmat keltettek világszerte. Az 1970-es években a quebeci kormány, hogy megakadályozza a terület magánkézbe jutását, megvette a terület egy nagy részét, és védetté nyilvánította. Napjainkig több mint 5000 kövületet azonosítottak, csoportosítottak és dolgoztak fel ezen a helyszínen. Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Miguasha National Park című a Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk A Miguasha Nemzeti Park az UNESCO honlapján Parcs Québec: Parc National de Miguasha (angol)
Parco nazionale Miguasha

Il Miguasha National Park è un parco nazionale che si trova nella Penisola Gaspé, nella provincia canadese di Québec. Istituito nel 1985, il parco venne inserito nel 1999 nell'elenco dei Patrimoni dell'umanità dell'UNESCO a causa dei grandi "giacimenti" di fossili che colmano un gap nella storia dell'evoluzione della vita sulla Terra. Descrizione fisica Le rocce costiere sono costituite di sedimenti di roccia grigia vecchia di 350-375 milioni di anni, composta di strati alterni di arenaria e limo. Qui si trovano foreste di betulle, pioppi e abeti. Alcune delle specie di pesci, fauna e spore che si trovano nel parco sono antiche o rare. Paleontologia Il Miguasha National Park è considerato il più importante sito paleontologico per il ritrovamento di fossili del periodo Devoniano, conosciuto come l'era dei pesci. Ben cinque dei sei gruppi di pesci fossili di questo periodo, risalenti a circa 370 milioni di anni fa, possono essere trovati entro i confini del parco. Tra di essi si sono avuti importantissimi ritrovamenti di fossili in ottimo stato di conservazione di Sarcopterygii, predecessori dei tetrapodi, che sono ritenuti i primi vertebrati terrestri con quattro zampe. Storia Questo sito venne istituito come un Parco per la conservazione nel 1985. Nel 1999 è stato dichiarato Patrimonio dell'umanità dell'UNESCO. I primi fossili vennero scoperti nel 1842 da Abraham Pineo Gesner (1797-1864), un geologo e medico, uno dei fondatori dell'industria petrolifera. Quell'anno Gesner trovò una gran quantità di resti fossili, che vennero poi trasportati al British Museum di Londra ed al National Museum of Scotland di Edimburgo. Queste scoperte causarono una grande eccitazione in tutto il mondo. Nel corso degli anni settanta si sparse la voce che gli statunitensi avevano intenzione di acquistare i territori che contenevano i fossili, in seguito alla quale il governo del Québec comprò gran parte della regione interessata bloccando questo tentativo di privatizzazione. In seguito istituì un Parco provinciale, al fine di preservare il patrimonio paleontologico dell'intera area. Le zone periferiche del parco sono possedute da un centinaio di persone, le quali limitano lo sviluppo della regione per contribuire alla sua protezione. Ad oggi oltre 5.000 fossili sono stati identificati, categorizzati e computerizzati in questo singolo sito di enorme importanza. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Parco nazionale Miguasha Collegamenti esterni (EN) Pagina del sito dell'UNESCO relativa al Miguasha National Park, su whc.unesco.org. (EN, FR) Home page del parco, su sepaq.com.
Nationaal park Miguasha

Het nationaal park Miguasha (Frans: Parc national de Miguasha) is een nationaal park in de buurt van Carleton-sur-Mer op de Gaspésie van Quebec in Canada. Het paleontologische gebied van Miguasha dateert uit de Devoonperiode. De fossiele site werd voor het eerst ontdekt in 1842, door Abraham Gesner (1797-1864), een geoloog, arts en een pionier in de aardolie-industrie. Het park werd in 1985 door de regering van Quebec gerestaureerd, waarna het in 1999 (23e sessie van de Commissie voor het Werelderfgoed) werd aangewezen als werelderfgoed, als erkenning voor zijn rijkdom aan fossielen. Het park geeft een cruciaal beeld van de evolutie van het leven op aarde - veel fossiele exemplaren van voornamelijk vissen zijn hier gevonden. Het parkmuseum heeft een collectie van meer dan 9.000 exemplaren van fossiele vissen en planten. Externe link (en) Nationaal park Miguasha op de website van UNESCO Werelderfgoed