Sarsi

Sarsi /Sarcee, Sarsee; isto i tsotli'na (earth people) ili tsuu t'ina (many people)/ su Athapaskan pleme koji su sa Sekanima i Tsattine (Dabrovima) nekada činili jedan narod, i od kojih su se odvojili. Prvi Europljani nalaze ih u području gornjeg toka Saskatchewana i Athabaske pa prema Rocky Mountainsu. Jenness (1938) smatra da su u smjeru Saskatchewana sa sjevera Sarsi potisnuti krajem 17. stoljeća. Prvi ih spominje Matthew Cocking (Matthew Cocking) 1772-1773, a bolje su upoznati tek podizanjem trgovačke utvrde Cumberland House, jer počinju dolaziti u kontakt s trgovcima. –U ranom 19. stoljeću jahaći Indijanci koji su se dokopali vatrenog oružje postaju prijetnja. Zbog čestih napada Cree Indijanaca prisiljeni su potražiti zaštitu kod moćnih ratnika Blackfoot. Iz jezika ovog plemena i došao je za njih naziv Sarsi (od s arsi, not good). Postojalo je još niz naziva za njih. Petitot (1891) ih naziva Castors /dabrovi/ des Prairies, Mauvais Monde des Pieds-Noirs, a spominje i naziv Tsô-Ottinč, u značenju people among the beavers. Ostali nazivi su: Tco'ko, ili Tsu'qos, Kutenai ime, koje 1892. bilježi Chamberlain; Sussekoon, Siksika ime koje je zabilježio Henry. Crow su ih zvali Isashbahátse, ili bad robes. Tu su još nazivi Ciriés i Circee (Franklin), i Ussinnewudj Eninnewug, stone mountain men što im ga dadoše Ottawe, a bilježi Tanner (1830). Sarsije uništavaju epidemije boginja 1836. i 1870, kao i šarlaha 1856. Godine 1877., zajedno sa Siksikama i Assiniboinima iz Alberte, potpisuju ugovor po kojemu prepuštaju svoja lovačka područja Dominionu (Kanadi), a oni 1880 odlaze na rezervat kod Calgaryja Bande Jenness (1938) bilježi pet bandi (1) Bloods, Klowanga ili Big Plume's band, miješani potomci Sarsi i Blood (Kainah) Indijanaca (2) Broad Grass, Tents Cut Down, ili Crow-Child's band, miješani Cree i Sarcee, njihovo ime označave one koji su došli sa sjevera gdje je duboka gusta trava /they came from the north where the grass is thick and long?/. (3) People who hold aloof ili Crow-Chief's band, najčistokrvnija skupina. (4) Uterus ili Old Sarcee's band, dijelom Blackfoot, dijelom Sarcee. (5) Young Buffalo Robe ili Many Horses' band, ponekad nazivani Those who keep together. Kultura -Život na preriji Život na preriji pretvorio je Sarse u pravo prerijsko pleme, adoptirajući kulturu Blackfoot Indijanaca. Oni postaju lovci na bizona, čija lubanja, po njihovom vjerovanju, posjeduje veliku snagu medicine i simbolizira moć životinje. Njihove nastambe su tepee-ji tipični za preriju. Sarsi danas Sarsi prema Mooneyu (1928.) broje 1670. možda 700 duša. Kasnije 1801. Mackenzie procjenjuje broj na 120 ratnika s ukupno 35 šatora. –Prema Sir John Franklinu (1824.) oni imaju 100 šatora, no kada se utemeljio rezervat 1880. broj im je bio znatno veći, između 400 i 450 (Jennes; 1938). S brojnim stanjem Sarsija se manipuliralo, prema podacima za 2005 (Indian Life Online) Sarsija ima 1,093. Vanjske poveznice Tsuu T'ina Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. lipnja 2007. (Wayback Machine) Tsuu T'ina Nation Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. kolovoza 2006. (Wayback Machine) TSUU T'INA Annual Rodeo & Pow Wow Arhivirana inačica izvorne stranice od 10. rujna 2006. (Wayback Machine) Sarcee