Univerza v Sofiji

Univerza v Sofiji (bolgarsko Софийски университет), s polnim imenom Sofijska univerza »Sv. Kliment Ohridski« (Софийски университет „Св. Климент Охридски“) je javna univerza s sedežem v bolgarskem glavnem mestu Sofija. Je najstarejša in po akademskih ter raziskovalnih dosežkih najvišje rangirana univerza v državi. Pri tem ima zgodovinsko gledano Bolgarska akademija znanosti s svojimi raziskovalnimi inštituti pomembnejši položaj v znanosti, predvsem naravoslovju in tehniki, medtem ko univerza velja za glavno središče bolgarskih študij. Univerza ima približno 21.500 študentov in 2900 članov akademskega osebja. Imenuje se po prvem prosvetitelju Bolgarov, Klimentu Ohridskem, kar odraža tudi nacionalistične nazore kroga izobražencev v zgodnjih letih razvoja ustanove. Zgodovina Prve zamisli o ustanovitvi nacionalne visokošolske ustanove so se pojavile v 19. stoletju, ko je bilo ozemlje še pod osmansko oblastjo, a zaradi političnih okoliščin niso bile uresničljive. Po osvoboditvi je pobudo prevzel češki zgodovinar Konstantin Jireček, ki je postal minister za izobraževanje, a je predhodnica univerze, enoletni »višji pedagoški tečaj«, zaživela šele po bolgarski krizi leta 1888, predvsem po zaslugi Ivana Šišmanova. Pod vodstvom slednjega je bil program razširjen z oddelkom za fiziko in matematiko ter podaljšan na tri leta, nekaj let kasneje pa je bil dodan še oddelek za pravo. Ustanova je bila oblikovana po zgledu nemških univerz, vključno z zahtevami po avtonomiji, kar je prispevalo k zgodnji pravni ureditvi visokega šolstva v Bolgariji. Kmalu je šola postala center izobraženstva in krepitve narodne zavesti, slednje je vodilo do pogostih študentskih nemirov v politično burnih časih na prelomu stoletja. Po zaslugi Šišmanova, ki je medtem postal minister za izobraževanje, je z zakonom dobila status univerze in je leta 1905 prevzela Klimenta Ohridskega za svojega zavetnika. Nemiri so se nadaljevali in po incidentu ob obisku princa Ferdinanda je oblast v strahu pred vplivom ruske revolucije zaprla univerzo za pol leta in odpustila ves profesorski kader. Vendar je poskus ustanovitve nadomestne univerze z lojalnim kadrom propadel in nova vlada je leta 1908 ponovno odprla staro univerzo s prejšnjimi profesorji ter ji zagotovila avtonomijo. Med balkanskimi vojnami in prvo svetovno vojno je bilo delovanje zaradi mobilizacije močno okrnjeno in nekaj časa tudi prekinjeno. Po vojni je bila zaradi velikih potreb po zdravstvenem kadru ustanovljena medicinska fakulteta in nekaj let kasneje še agronomska. Vendar je sledilo novo težavno obdobje, ko je pod agrarnim režimom Aleksandra Stambolijskega vladal antiintelektualizem. Kljub temu se je univerza razvijala; dodani sta ji bili fakulteti za teologijo in veterino, tu pa je delovalo tudi več vidnejših ruskih učenjakov, ki so emigrirali iz domovine zaradi revolucije. Brata Evlogij in Hristo Georgijev sta takrat donirala sredstva za gradnjo današnjega sedeža univerze, ki je omilil prostorsko stisko. Med večino druge svetovne vojne je bilo delovanje pretežno nemoteno, do 1944, ko je prišla država pod sovjetski vpliv in so se pričele korenite družbene spremembe. V prizadevanjih za postavitev univerze na socialistične temelje je oblast izvedla čistko ter odstranila več sto profesorjev in več tisoč študentov, ki so bili zaradi porekla ali delovanja obravnavani kot razredni sovražniki. Po vojni je sledila intenzivna rast, avtonomijo pa je ustanova znova pridobila šele po demokratizaciji leta 1989. Članice Univerzo v Sofiji zdaj sestavlja 16 članic: Fakulteta za biologijo Fakulteta za kemijo in farmacijo Fakulteta za klasično in moderno filologijo Fakulteta za ekonomijo in poslovodenje Fakulteta za pedagogiko Fakulteta za geologijo in geografijo Fakulteta za zgodovino Fakulteta za novinarstvo in množično komunikacijo Pravna fakulteta Fakulteta za matematiko in informatiko Filozofska fakulteta Fakulteta za fiziko Fakulteta za predšolsko in osnovnošolsko izobraževanje Fakulteta za slavistiko Teološka fakulteta Medicinska fakulteta Sklici Zunanje povezave Uradno spletno mesto