Созопол (община)

Община Созопол се намира в Югоизточна България и е една от съставните общини на област Бургас. География Географско положение, граници, големина Общината се намира в източната част на област Бургас. С площта си от 480,067 km2 заема 8-о място сред общини на областта, което съставлява 6,2% от територията на областта. Границите ѝ са следните: на север – община Бургас; на северозапад – община Камено; на запад – община Средец; на югозапад – община Малко Търново; на юг – община Приморско; на изток и североизток – Черно море. Релеф, води, природни и исторически забележителности Релеф Релефът на общината е преобладаващо хълмист и ниско планински. Цялата община попада в най-северните разклонения на планината Странджа. Цялата югозападна част от територията ѝ се заема от северните склонове на странджански рид Босна с най-висока точка връх Босна (454 m), разположен в най-южната част на общината. На североизток се простират северните разклонения на Медни рид с връх Бакарлъка (376 m) и югоизточните склонове на ниския рид Росен баир с връх Голия баир (267 m). По долините на реките Факийска и Изворска има малки долинни разширения, най-големи от които са около селата Зидарово и Крушевец. Между Медни рид на югозапад и черноморското крайбрежие също има обширни равнинни участъци, удобни за селскостопанска дейност. Води Цялата територия на общината попада в пределите на Черноморския водосборен басейн. Основните реки са: Факийска (долното течение) с десния си приток Даръдере и Изворска (горното течение), вливащи се в язовир Мандра, които отводняват цялата югозападна половина на общината. В южната ѝ част попада цялото горно течение на река Ропотамо и горното течение на левия ѝ приток Росенска река. Природни и исторически забележителности Община Созопол е изключително богата на природни и исторически забележителности: в град Созопол и землището му – архитектурно-исторически резерват Стария град Созопол (обявен през 1965 г.); археологически музей (от 1978 г.); архитектурно-исторически комплекс „Южна крепостна стена и кула“; некрополи на античната Аполония Понтика; средновековен християнски комплекс; природен и археологически резерват остров Свети Иван (от 1993 г.); резерват „Пясъчна лилия“ (от 1962 г., на юг от града, в местността Каваците); защитена местност „Колокита“ (Коренята, от 1970 г., на 2 km югоизточно от града); природна забележителност „Пясъчни дюни Каваците“ (на около 3 km южно от града). в землището на село Вършило – останки от тракийска, римска и антична крепост „Калето“ (на запад от селото); защитена местност „Тясна река“ (120 ха, югоизточно от селото, по долината на река Даръдере). в землището на село Габър – защитена местност „Раков дол“ (от 1995 г., югозападно от селото, по долината на Факийска река); защитена местност „Старият соват“ (от 1994 г., на около 4 km северно от селото). в землището на село Зидарово – останки от средновековна крепост „Калето“; природна забележителност „Водениците“ (от 1995 г., на север от селото). в землището на село Индже войвода – архитектурен ансамбъл от 62 стари къщи, обявени за паметници на културата; пещерата „Липата“ (с дълбочина 41 m); защитена местност „Казаков вир“ (от 2003 г.). в землището на село Крушевец – останки от средновековна крепост „Калето“ (на около 2 km северозападно от селото); в землището на село Равадиново – останки от тракийска и антична крепост „Калето“ (на 5 km южно от селото); природна забележителност „Пясъчни дюни в местността Алепу“ (12 ха, от 1984 г.); защитена местност „Бакарлъка“ (на запад от селото); природна забележителност „Блато Алепу“ (от 1986 г.). в землището на село Росен – останки от късноантична и средновековна крепост „Кримна“ (на връх Бакърлъка, най-високата точка на Медни рид). в землището на град Черноморец – останки от крепост на нос Акра (на около 2 km северозападно от града); останки от крепост „Таласкара“ (на п-ов Червенка, на около 2 km югоизточно от града); природна забележителност „нос Червенка“ (2 ха, от 1973 г.); праисторическо селище в къмпинг „Градина“. Населени места Общината се състои от 12 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им: Административно-териториални промени Указ № 162/обн. 08.04.1931 г. – признава н.м. Равадиново за с. Равадиново; МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува с. Дюргерлии на с. Дюлгери; – преименува с. Урум кьой на с. Индже войвода; – преименува с. Кайряк кьой на с. Крушевец; – преименува с. Янъч дере на с. Раков дол; – преименува с. Мехмеч кьой на с. Росен; – преименува с. Кър харман на с. Харман; – преименува с. Джемерен на с. Чемерен; МЗ № 3775/обн. 07.12.1934 г. – преименува с. Ахлатлии на с. Присад; МЗ № 1380/обн. 01.06.1939 г. – признава м. Равна гора за с. Равна гора; указ № 107/обн. 13.03.1951 г. – преименува с. Харман на с. Вършило; – преименува с. Чемерен на с. Габър; – преименува с. Дюлгери на с. Зидарово; – преименува с. Свети Никола на с. Черноморец; Указ № 292/обн. 30.07.1957 г. – признава н.м. Атия за мин.с. Росен; Указ № 1521/обн. 24.10.1975 г. – заличава с. Раков дол и присъединява землището му към с. Габър; Указ № 258/обн. ДВ бр.57/11.07.1997 г. – отделя селата Ново Паничарево и Ясна поляна и техните землища от община Созопол и ги присъединява към община Приморско; Указ № 402/обн. ДВ бр. 86/23.09.1997 г. – преименува и признава мин.с. Росен за с. Атия; Указ № 127/обн. 24.04.2002 г. – отделя с. Веселие и неговото землище от община Созопол и го присъединява към община Приморско; Реш. МС № 926/обн. ДВ бр.98/11.12.2009 г. – признава с. Черноморец за гр. Черноморец; Указ № 121/обн. ДВ бр.38/21.05.2010 г. – отделя с. Извор и землището му от община Созопол и го присъединява към община Бургас. Население Население на община Созопол през годините, според данни на НСИ: Раждаемост, смъртност и естествен прираст Раждаемост, смъртност и естествен прираст през годините, според данни на Националният статистически институт: Етнически състав Преброяване на населението през 2011 г. Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението): Политика Общински съвет Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините: Награди за Община Созопол Победител в категория „Туризъм, култура, фестивали и традиции“, раздел „малки общини“, в онлайн конкурса „Кмет на годината, 2017“. Приз за кмета Панайот Рейзи за развитието на общината като атрактивна туристическа дестинация с множество инициативи в различни посоки. Транспорт През общината преминават частично 7 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 102.1 km: участък от 25,4 km от Републикански път I-9 (от km 256,5 до km 281,9); участък от 22,8 km от Републикански път II-99 (от km 6,5 до km 29,3); началният участък от 15,5 km от Републикански път III-907 (от km 0 до km 15,5); началният участък от 19,1 km от Републикански път III-908 (от km 0 до km 19,1); началният участък от 9,5 km от Републикански път III-992 (от km 0 до km 9,5); участък от 6,9 km от Републикански път III-7908 (от km 9 до km 15,9); началният участък от 2,9 km от Републикански път III-9009 (от km 0 до km 2,9). Топографски карти Лист от карта K-35-55. Мащаб: 1 : 100 000. Лист от карта K-35-56. Мащаб: 1 : 100 000. Лист от карта K-35-67. Мащаб: 1 : 100 000. Лист от карта K-35-68. Мащаб: 1 : 100 000. Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно община Созопол ((bg)) Официален сайт Мичев, Николай. Речник на имената и статута на населените места в България 1878 – 2004. София, ИК „Петър Берон: Изток-Запад“, 2005. ISBN 954-321-071-3.