9-а френска езикова гимназия „Алфонс дьо Ламартин“

9-а френска езикова гимназия „Алфонс дьо Ламартин“ е средно езиково училище в София, създадено през 1961 г. под името 9 СПУ с изучаване на френски език „Георги Кирков“. От началото на 1990-те години носи името на френския благородник, поет, дипломат и политик Алфонс дьо Ламартин (1790 – 1869), който посещава българските земи през 1832 г. История Ранни години През 1881 г. мисионери – методисти основават американско девическо училище в гр. Ловеч, което набира популярност и престиж през следващите десетилетия и през 1927 г. става Американски колеж и започва да издава гимназиални дипломи. Колежът е насилствено закрит през 1948 г. като проводник на „капиталистическа идеология“, но през 1950 г. на негово място е създадено Средно училище за чужди езици – първата „нова“ езикова гимназия в България, добила популярност с историята от филма „Вчера“. Четири паралелки изучават френски език, една – английски и една – немски език. През 1956 г. английската паралелка се премества в София и поставя началото на Първа английска гимназия. През 1958 г. френският отдел се премества във Варна и основава варненската Френска гимназия. През 1960 г. от немския отдел възниква и софийската немска гимназия, а през следващата 1961 г. от нея се отделя 9-а френска гимназия. Установяване При създаването си през 1961 г. френската, заедно с немската гимназия, се помещава в квартал „Надежда“. За учебната 1963 г. се настанява в настоящата си сграда на булевард „Патриарх Евтимий“ в идеалния център на София, в сградата на 9-а обикновена гимназия. Последният випуск на обикновената гимназия завършва през 1965 г. и гимназията става чисто езикова. От 1977 г. се откриват и паралелки с испански език, но през 1991 г. те са изнесени в новоучредената 164-та испанска езикова гимназия „Мигел де Сервантес“. През 1976 г. Френската гимназия е наградена с орден „Кирил и Методий“ I степен, а през 1977 г. е приета за асоциирано училище към ЮНЕСКО. При историческата си визита в България през 1989 г. президентът на Франция Франсоа Митеран специално посещава Френската гимназия, където остава повече от предвиденото, нарушавайки протокола. Обучение Френската гимназия има установени традиции и висок авторитет в обучението по френски език. Интензивното изучаване на езика се извършва по програма, включваща 20 часа по френски седмично в подготвителен и 8-и клас и от 6 до 8 часа в класовете след 8-и. Предметите история, география, биология/физика, химия, и философия се изучават на френски език. През петте години на обучение се изучава задълбочено и хронологично френската литература и култура във всички нейни жанрове. Традиции Девизът на училището е „Ще стане – защото сме заедно!“ Много важна е приемствеността – повече от половината преподаватели в гимназията са нейни възпитаници. В годините след основаването на гимназията френският език отстъпва по популярност на другите западни езици – неговият силен период е началото на XX век. Въпреки това влизането във „Френската“ е трудно – поне 10 ученика се борят за 1 място, а балът е съизмерим с този в другите елитни столични гимназии. Последното доказва, че стимулът за кандидатстване в голяма степен се дължи на високия престиж и на традициите на учебното заведение. Изкуства Френската гимназия има изградени традиции в областта на театъра. Всяка година се подготвя и изнася театрална постановка по различни пиеси от класически френски автори. Училището има хор. Практикуват се и часове по фотография, правят се вътрешни конкурси и изложби по стените на училището. Спортни постижения Волейболният и Баскетболният отбор на гимназията участват в престижната лига за купа „Кларис“, която обединява елитните столични гимназии, а футболният отбор е участник в Българската училищна футболна лига. Училището има изяви и в спортовете ски, тенис, плуване, тенис на маса, шахмат. Международно сътрудничество Френската гимназия осъществява образователен и културен обмен с франкофонски училища от Европа, сред които Lycee Gerson (Париж), College Claparede Женева, Lycee Jaques Decour Париж, Lycee de Sevres Севър и др. Проекти на училището се ползват с подкрепата на Френския културен институт в София. Директори Надежда Димчева (1963 – 1964) Симеон Симеонов (1965 – 1970) Виолета Боева (1970 – 1977) Иван Коларов (1977 – 1992) Александра Кузманова (1992 – 1995) Асен Кръстев (1996 – 2001) Пенка Малинска (2001 – 2008) Емилия Йорданова Богданова-Иванова (2009 – 2025) Симона Мариянова Ангелова (2025 –) Учители Във Френската гимназия работят опитни и висококвалифицирани преподаватели. Много от тях са автори на учебници и методически помагала, четат лекции и водят упражнения в СУ и други висши училища. Част от преподавателите по френски език са французи. За качествата на преподавателите говори фактът, че почти всички възпитаници на гимназията биват приети за студенти с изпити по предмети, различни от френски език: математика, история, литература, биология, химия. Паралелки Изявени възпитаници Aксиния Mихайлова – поетеса Албена Воденичарова – журналист, директор „Информация, връзки с обществеността и европейска комуникация“, МВнР Ангелина Пискова – журналист, кореспондент на БНР в Брюксел проф. Антоний Тодоров – политолог Аспарух Иванов – актьор Атанас Младенов – посланик в Италия, Малта и Сан Марино Борис Бонев – Общински съветник, един от основателите на гражданската организация „Спаси София“ Бойко Ламбовски – журналист и писател Борис Чернев – актьор Бистра Атанасова – професор, Институт по генетика, БАН Валентин Пламенов – писател Васил Върбанов – български журналист Васил Грудев – служебен министър на земеделието и храните в правителството на проф. Георги Близнашки Васил Сотиров – поет Вера Петрова – гл. ред. сп. „Бакхус“, управител на Асоциацията на културните мениджъри в България проф. д.ик.н. Владимир Чуков – арабист Георги Александров – журналист, изпълнителен директор на издателство „Егмонт България“ Георги Димитров – дипломат, постоянен секретар на МВнР, посланик в Сърбия, външнополитически съветник на президента Георги Първанов Георги Табаков – директор на Българския икономически форум Григорий Недялков – журналист Гриша Атанасов – журналист и преводач, главен редактор на Университетското издателство „Св. Климент Охридски“ проф. Драгомир Драганов – историк, политик Даниел Вачков, историк, професор Димитър Цанчев – дипломат, постоянен представител на България към ЕС, посланик в Израел, постоянен представител в ООН – Женева, заместник-министър на външните работи, Евгени Стайков – юрист, председател на Софийския апелативен съд (САС) Жак Папаро – директор на фондация „Фридрих Еберт България“ проф. Жасмин Попова – посланик в Швеция, преподавател по европейско право проф. Иван Данов – архитект, министър на инвестиционното проектиране Ивайло Калфин – депутат в Европейския парламент, вицепремиер, министър на външните работи (2005 – 2009), министър на труда и социалната политика (2014 – 2016), Иван Христов – посланик в Испания, заместник-министър на външните работи Илияна Йотова – депутат в ЕП, вицепрезидент на България (2017 – 2026), президент на България от 23 януари 2026 г. Йоана Буковска – актриса Искрен Пецов – музикант д-р Калин Димитров – археолог, Национален археологически институт с музей; Център за подводна археология, Созопол Карла Рахал – актриса и певица Кирил Домусчиев – бизнесмен и предприемач проф. Климент Ходжов – учен Копринка Червенкова – гл. редактор на вестник „Култура“ Крум Зарков – народен представител в 44-тото, 45-ото, 46-ото и 47-ото народно събрание, министър на правосъдието в служебното правителство на Гълъб Донев. Кънчо Стойчев – социолог, ГАЛЪП проф. д-р Лидия Катрова – стоматолог Лили Вълчева - певица, поетеса, учителка проф. д-р Лъчезар Трайков – лекар Любомир Павлов – собственик на ТВ7 Любомир Найденов – преводач, журналист Марин Райков – дипломат, посланик в Париж и Рим, служебен премиер (2013), зам. министър на външните работи Мариета Ангелова – актриса Мартин Ганев – изп. директор на фонд CSIF Мартина Шопова – водеща на „5 по Рихтер“ и „Сутрин в 7“ по ТВ7 Мая Георгиева – изп. директор на Първа инвестиционна банка Надежда Михайлова – министър на външните работи (1997 – 2001), депутат в ЕП (2009 – 2014), посланик в Турция Ники Илиев – фотомодел и ТВ водещ д-р Никола Василев – вицепремиер, министър на здравеопазването (1991 – 1992 и 1994 – 1995), зав. клиника в УБ „Майчин дом“, кавалер на Ордена на Почетния легион Николай Милков – дипломат, заместник-министър на външните работи (2004 – 2005); постоянен секретар на МО (2009 – 2013); посланик в Румъния, Канада, Франция и ЮНЕСКО, постоянен представител в НАТО, министър на външните работи в служебното правителство на Гълъб Донев. Николай Теохаров – адвокат Нено Димов – депутат в XL НС, министър на околната среда и водите на България (2017 – 2020) Огнян Димов – ген. директор на ТВ2 Огнян Цолов – солист на рок група „Фактор“ Орлин Бориславов – продуцент и водещ на радио и ТВ предаването „Микрофон и мишка“ Павел Станчев – изп. директор на Нова телевизия Петър Лисицов (Пешо Пърпъла) – музикален журналист Пламен Юруков – председател на СДС Радан Кънев – политик, председател на ДСБ Райна Гаврилова – историчка Ружа Лазарова – писател Румен Захариев – първият дипломиран български експерт-демограф. Румен Янчев – изп. директор на БУЛСТРАД. Рупен Гарабедян – актьор. Светлана Жекова – служебен министър на околната среда и водите в правителството на проф. Георги Близнашки. Сергей Сергеев – волейболист, съдия по волейбол, доктор на технологичните науки. Силвия Лулчева – актриса Слави Бинев – политик, народен представител в XLIII народно събрание, евродепутат (2007 – 2014), спортист и бизнесмен проф. д-р Славка Цанова – Технически университет София Спас Спасов – философ, професор в Университет Монреал Станислав Върбанов – професионален ТВ готвач. Станислав Даскалов – актьор Стефан Иванов – журналист и писател Стефан Командарев – кинорежисьор Стефан Тафров – дипломат, заместник министър на външните работи, посланик в Италия, Великобритания, Франция, постоянен представител на България в ООН, кавалер на Ордена на Почетния легион Стефан Сърчаджиев – актьор Стоян Михалев – музикант Татяна Ваксберг – журналистка Татяна Чонкова – ген. секретар на Националното бюро на българските автомобилни застрахователи Тодорка Минева – преводач Уляна Пръмова – генерален директор на БНТ Христо Бонински – спортен журналист Катя Тодорова – посланик в Мароко, заместник-министър на външните работи Юрий Борисов – журналист, писател и политик проф. д-р Цекомир Воденичаров – декан на ФОЗ, Медицински университет Георги Трайков – журналист. Дългогодишен заместник главен редактор на вестник „Труд“ Източници