NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Смолянський планетарій

Планетарій з народною астрономічною обсерваторією в Смоляні (болг. Планетариум с народна астрономическа обсерватория) — найбільший планетарій Болгарії. Працює з 1975 року. Проводить популяризаторську діяльність, освіту школярів, власні астрономічні спостереження. Входить до 100 туристичних об'єктів Болгарії під номером 83. Популяризаторська діяльність У зоряному залі планетарію демонструють різноманітні астрономічні шоу: казкові вистави для дітей, оглядові й тематичні лекції для широкої аудиторії. Окрім болгарської, лекції читаються також російською, французькою, німецькою, англійською, грецькою, турецькою мовами. Окрім астрономічних, проводяться також інші програми, зокрема музичні та поетичні. Від самого відкриття планетарію (1975) при ньому працює Молодіжний астрономічний клуб Сотіс (названий на часть давньоєгипетського імені зорі Сіріус). Освітня діяльність Планетарій працює з учнями всіх класів болгарської школи, а також з дітьми дошкільного віку. У планетарії розроблено багато навчальних програм, пов'язаних з матеріалом, що вивчається в шкільних курсах астрономії, фізики, географії. Працюють астрономічні гуртки для дітей різного віку, поєднані в Молодіжний астрономічний клуб. Для його членів проводяться спостережні табори: для початкових і середніх класів — в самому планетарії, а для старших класів — в Національній астрономічній обсерваторії в Рожені. Також планетарій розробляє методичні матеріали та організовує семінари для шкільних вчителів фізики та астрономії. Дослідницька діяльність Дослідницька діяльність планетарію включає сонячний патруль. З 1990 року планетарій співпрацює з «Центром даних індексу сонячних плям» у Королівській обсерваторії Бельгії та щомісяця надсилає туди дані спостережень сонячних плям. Планетарій також активно працює над візуальним і фотодокументуванням всіх місячних і сонячних затемнень та інших цікавих астрономічних явищ, видимих з території Болгарії. З 1975 року в планетарії було знято 7 сонячних і 15 місячних затемнень. Деякі фотографії є унікальними для Болгарії. Зібрано значний архівний матеріал. Фахівці планетарію вивчають астрономічні уявлення місцевого літнього населення. Обладнання Круглий зоряний зал розрахований на 150 місць і містить купол діаметром 15 м. У центрі розташований головний проєктор, виготовлений на заводах Carl Zeiss у Німеччині, який дозволяє відтворювати рухи небесної сфери, Сонця, Місяця та планет Сонячної системи. Під 3-метровим куполом обсерваторії встановлено телескоп-рефлектор системи Кассегрена з діаметром головного дзеркала 15 см і фокусною відстанню 2,25 м. У планетарії також є рефлектор Celestron моделі NEXSTAR 130 SLT з діаметром 13 см і фокусною відстанню 65 см і кілька менших телескопів. За допомогою цих телескопів відвідувачі можуть вдень спостерігати Сонце та активні області сонячної фотосфери, а ввечері — Місяць, планети, подвійні зорі, зоряні скупчення, туманності, галактики. Примітки
Централа на ЦКБ

Централата на Централната кооперативна банка (ЦКБ), повече известна по предишното си предназначение като хотел „Плиска“, е настояща офис сграда и бивш хотел в София, България. Намира се на булевард „Цариградско шосе“ № 87. Разположена е в близост до оживена спирка на масовия градски транспорт по булеварда, на границата на жилищен комплекс „Гео Милев“. Сградата е построена в модернистичен стил по проект на архитектите Лозан Лозанов и Христо Цветков през 1969 година. Има 15 етажа, разпределени в хотелския период по следния начин: приземен (с приемна зала, лоби-бар и магазини), следващи 2 етажа (с ресторанти, конферентни зали и офиси), 11 спални етажа, подпокривен етаж (с панорамен бар-ресторант). От края на 1980-те години обслужва пътниците на националния авиопревозвач „БГА Балкан“. След фалита на авиокомпанията през 2006 г. синдиците го продават на „Бизнес център Изгрев“, от който го придобива ЦКБ. Към 2012 г. тя е собственост на корпоративната група ТИМ. От октомври 2012 г. хотелът преустановява дейността си и е закупен от Централната кооперативна банка през март 2013 г. След основен ремонт и преоборудване на сградата в нея е настанено Централното управление на Централната кооперативна банка през април 2015 г.. Седалището на банката също е преместено на новия адрес с промяна в устава на дружеството. Източници
Погледец (хижа)

Хижа „Погледец“ се намира в североизточния дял на Витоша, приблизително по средата на пътя между хижа „Алеко“ и село Бистрица. Тя граничи с биосферния резерват Бистришко бранище на запад и поляните на местността Катунище на изток. До хижата се стига за около 1 час от Алеко и за 2 часа от Бистрица. Има 4 стаи за спане – 1 с 10 легла, 1 с 6 легла и 2 двойни стаи.
Професионална гимназия по електротехника и електроника

„Професионална гимназия по електротехника и електроника“ в Пловдив е едно от елитните средни училища на територията и околностите на града. В нея се подготвят техници и специалисти в областта на електротехническата промишленост, електронната промишленост и информационните технологии. История През пролетта на 1962 г. в град Пловдив е открит Техникум по електротехника с наименованието „ТЕТ Ленин“. Още тогава училището е профилирано в електротехническо направление, с цел удовлетворяване нуждите на промишлеността в града и района. Курсът на обучение е четиригодишен и техникумът се обособява като елитно учебно заведение, което дава специфичната образователна степен – средно специално образование. През първата година от създаването му в училището са открити 5 паралелки със специалности: Силнотокова електропромишленост; Електрическо обзавеждане на промишлени предприятия; Електрически мрежи и централи; Производство на електрически апарати; и Слаботокова електропромишленост. По решение на отдел „Просвета“ през учебната 1964/65 година към техникума са преместени електро-специалностите на вечерния и задочен отдел на вечерен механотехникум „Циолковски“. Първият випуск от 122 електротехници се дипломира през 1966 година. През 2003 г. със заповед на Министерството на образованието, училището се преименува в Професионална гимназия по електротехника и електроника. Оттогава се извършва обучение и по новите специалности: Приложно програмиране; Компютърна техника и технологии; Компютърни мрежи; Микропроцесорна техника; Автоматизация на непрекъснати производства; Електрообзавеждане на производството. Постижения На националната изложба на ТНТМ през 1972 г. един от експонатите на техникума получава най-високото отличие „Златна звезда“. Ръководители на разработката са учителите Бечо Бечев и инж. Цоло Нецов. За високи постижения през 1974 г. Министерският съвет награждава учителския колектив на техникума с диплом и пет значки, връчени на инж. М. Увалиев, Г. Донов, инж. Жак Асса, Л. Сеизова и Г. Димитрова. На окръжната спартакиада по спортна гимнастика, проведена на 5 март 1978 г., отборът на техникума се класира на първо място и става окръжен шампион за учебната 1977/78 г. Прием Прием след 7-и клас. Балообразуване Състезателният бал се образува от: удвоения брой точки от Националното Външно Оценяване (НВО) по български език и литература, удвоения брой точки от НВО по математика и оценките по „Математика“, „Физика и астрономия“, изучавани в VII клас, от свидетелството за основно образование, превърнати по скала в точки. Източници
Професионална гимназия по икономика и мениджмънт „Йордан Захариев“, Кюстендил

Професионална гимназия по икономика и мениджмънт „Йордан Захариев“ e средно училище в гр. Кюстендил, основано през 1944 година. В него се обучават ученици от осми до дванадесети клас. Училището е с държавно финансиране. Намира се на ул. „19-и февруари“ № 28. История Гимназията е открита на 1 август 1944 г., под името Държавна търговска гимназия. На 15 август 1944 г. е записан е първият ученик – Борис Кирилов Страдалски. Със заповед № 497/18.08.1944 г. е назначен първият директор на гимназията – Величко Д. Стоянов, дотогава директор на Софийското практическо търговско училище „Минерва“. На 21 декември 1944 г. е открита учебната година. Първите ученици са 156, разпределени в 4 паралелки – З мъжки и една девическа. Занятията се провеждат в сградата на Занаятчийското училище (сега Професионална гимназия по ту­ризъм). По-късно училището провежда обучение­то последователно в сградите на Трета и Вто­ра прогимназия и в сградата на Политехническата гимназия „Неофит Рилски“, а през 1949 г. училището се пренася в сградата на Института за начални учители гр. Кюстендил. През август 1952 г. с Решение на МНП № 462 Търговската гимназия е преименувана в Стопански техникум „Димитър Благоев“, а през 1955 г. – в Икономически техникум „Димитър Благоев“. На 8 септември 1974 г. тържествено е открита новопостро­ената сграда на техникума на улица „19-и февруари“. След 1989 г. техникумът е преименуван в Икономи­чески техникум „Йордан Захариев“. Със Заповед на МОН № МФД-09-332/07.04.2003 г. Икономи­чески техникум „Йордан Захариев“ е преименуван в Професионална гимназия по икономика и мениджмънт „Йордан Захариев“. Материална база Училището притежава собствена учебна сграда, в която разполага с 28 класни стаи, 2 специализирани кабинета, спортни площадки, физкултурен салон, ученически стол, библиотека. Директори Величко Стоянов (18 август 1944 – 11 декември 1946); Стефан Велев, Атанас Гергинов и Ангел Въргулев (11 декември 1946 – 21 октомври 1952); Катерина Димитрова (21 октомври 1952 – 15 септември 1981) Денка Анге­лова (15 септември 1981 – 1993); Каменка Каменова (1993 – 1 август 2006) Таня Динева (1 август 2006 г. – ) Източници Външни препратки Сайт на Професионална гимназия по икономика и мениджмънт „Йордан Захариев“ Архив на оригинала от 2011-11-26 в Wayback Machine. Професионална гимназия по икономика и мениджмънт „Йордан Захариев“
Професионална гимназия по икономика (Шумен)

Професионална гимназия по икономика е гимназия в град Шумен, разположена на адрес: бул. „Симеон Велики“ № 62. История Училището е основано като Търговско–стопанска гимназия „Васил Коларов“. То се разкрива в началото на учебната 1948 – 1949 година. То има за цел подготовка на счетоводни кадри за нуждите на регионалната икономика. През 1957 година училищата от този вид биват закрити. Тази съдба споделя и това училище. През двете последни години преди закриването си, училището е присъединено към Селскостопански техникум. Развитието на стопанството налага през 1962 година повторното разкриване на училище, подготвящо специалисти със средно икономическо образование. За директор е назначена Божана Ковачева. Занятията се водят в сградата на ІІІ- та гимназия. Техникумът запазва патрона на III смесена гимназия „Вела Пискова“. На 1 септември 1963 година училището се премества в сградата на ІІ ПГ „Никола Вапцаров“ като се учи на две смени. Пред учебната 1963 – 64 година специалностите се обогатяват с нови – „Стенография и машинопис“, „Иконмика, планиране и отчетност на селското стопанство“. Създават се хор, струнен оркестър и фанфарна музика. През 1979 година се навършват 30 години от създаване на техникума, за което училището получава орден „Кирил и Методий“ ІІІ степен. По това време директор е Димитър Кехайов. През учебната 1984 – 1985 година, след 35 години училището се премества в самостоятелна сграда. Ръководството полага много усилия за подобряване на материалната база. За първи път се извършва прием на ученици в осми клас. През учебната 1985 – 1986 година се провежда национално състезание по машинопис. Отборът ни се класира на второ място. През учебната 1989 – 1990 година се навършват 100 години от рождението на патрона на училището Вела Пискова и 40 от създаването на техникума. През учебната година са направени съществени промени в училищния правилник. Отменена е задължителната ученическа униформа, вечерният час, задължението на курсовите ръководители да посещават домовете на учениците. Особено големи промени претърпява обучението на учениците в XІ клас. За неефективна е призната формата на обучение на учениците в УПК. През учебната 1996 – 1997 година техникумът продължава своя път с нов директор – Верка Недева, която ръководи училището с много усърдие, мъдрост и любов. През 1999 година, по случай 50 – годишнината на техникума са организирани множество състезания по различни учебни дисциплини, като празненствата завършват с тържествен концерт, който се превръща в традиция за училището. През 2003 година Икономическият техникум се преобразува в Професионална гимназия по икономика. За свой патронен празник училището приема 6 декември – Денят на банкера. /Никулден/ От лятото на 2011 година директор на гимназията е госпожа Бистра Неделчева Вацова. Източници Външни препратки ((bg)) Официален сайт Страница на училището във Facebook
Професионална гимназия по облекло и стопанско управление

Професионалната гимназия по облекло и стопанско управление е средно училище в гр. Дупница. Училището е основано през 1928 г. През годините училището носи имената: „СПТУ по облекло“, „Техникум по облекло и обувно производство“. През 2004 г. училището се преименува на „ПГ по облекло и стопанско управление“. Училището е на държавно финансиране. Специалности След 7 клас Икономика и мениджмънт Електроника Моден дизайнер След 8 клас Оператор Съдружник в малък и среден бизнес Технолог по облекло
Професионална гимназия по транспорт (София)

Професионална гимназия по транспорт е средно професионално училище в София, България, подготвящо кадри в областта на автотранспорта. Обучават се автомеханици и водачи на МПС, категория „В“. Училището е в съседство с бившия „Авторемонтен завод – София“ за нуждите на който дълги години са се обучавали квалифицирани кадри в областта на авторемонта. Специалности Митническа и данъчна администрация Спедиция, транспортна и складова логистика Автомобилна мехатроника Автотранспортна техника Електрообзавеждане на транспортна техника История Училището е създадено през 1949 година и са го завършили над 10 000 младежи и девойки. До 2004 г. училището носи името СПТУ по транспорт „Никола Ботушев“. В училището са се обучавали много ученици по програма „Олимпийски надежди“. Известни личности завършили ПГ по транспорт Васил Иванов - Лучано – български политик Димитър Илиев – автомобилен състезател Мануела Малеева – българска тенисистка Катерина Малеева – българска тенисистка Николай Пешалов – български щангист Николай Иванов – български волейболист Звездомир Керемидчиев – певец и музикант Иван Станчев – български колоездач Външни препратки ПГ по транспорт – гр. София – Официален сайт Архив на оригинала от 2013-07-02 в Wayback Machine.
Професионална гимназия по хранително-вкусови и химични технологии

Професионална гимназия по хранително-вкусови и химични технологии е средно специално училище в Дупница. История Летоброенето на училището започва през 1939 г., когато в с. Рила е основано „Практическо училище по тютюнопроизводство и технология на тютюневите изделия“. В началото на учебната 1941/42 година училището е преместено в гр. Дупница с цел да бъде създадена по-добра материална база и да се доближи до производствените предприятия. За учебна сграда е предоставено бившето училище „Кирил и Методий“ намиращо се в двора на черквата „Св. Георги“. През 1990 година след въвеждането на специалностите „Химични технологии“ и „Биотехнологии“, техникумът се превръща в Техникум по хранително-вкусова и химическа промишленост. През 2003 г. става Професионална гимназия по хранително-вкусови и химични технологии. Получената общообразователна и професионална подготовка дава възможност на завършилите обучението да започнат работа в предприятията на хранително-вкусовата ни и химическа промишленост или да продължат обучението си във ВУЗ. Специалности Учениците се обучават в следните специалности: ”Технологичен и микробиологичен контрол в ХВП” 3 СПК професия „Лаборант“; „Производство на кулинарни изделия и напитки“ 2 СПК професия „Готвач“; ”Екология и опазване на околната среда“ – 3 СПК професия „Еколог“; Обучението на учениците се осъществява от учители с необходимия образователен ценз, чиято основна задача е да създадат добре подготвени специалисти по съответните професионални направления, конкурентоспособни на трудовия пазар. Външни препратки Официален сайт Архив на оригинала от 2015-04-02 в Wayback Machine.
Професионална гимназия „Акад. Сергей П. Корольов“

Професионална гимназия „Акад. Сергей Павлович Корольов“ е средно училище в Дупница. Основано е през 1927 г. Новата сграда е построена през 1980 г. Наименувано е на съветския ракетен инженер академик Сергей Павлович Корольов. Известно е с предишното си име Техникум по механоелектротехника, носило е и други имена. Училището приема сегашното си име през 2004 г. В училището се изучават електротехника, електроника, автомонтьорна техника и други. Специалности След VII клас Икономика Промишлена електроника Електробработване След VIII клас Икономическа информатика Електробработване Автомонтьорна техника Външни препратки Официален сайт Архив на оригинала от 2011-02-08 в Wayback Machine.
Пфое Мол

„Пфое Мол“ (Pfohe Mall) е бивш търговски център, намиращ се на кръстовището на булевард „Сливница“, улица „Вяра“ и улица „Тихомир“ във Варна. Открит е на 1 декември 2007 г. През 2017 г. „Хидрострой“ АД придобива имота и започва мащабна реконструкция на сградата. Идеята на новите собственици е да изградят офиси на мястото на бившите магазини и да запазят определен брой търговски площи. Комплексът е първият търговски център от типа „мол“ във Варна. Според утвърдената концепция, съгласно стандартите на Международния комитет на шопинг-центровете ICSC, „Пфое Мол“ е fashion, life style mall. Търговският център е с разгърната площ над 20 000 m². Състои от 2 четириетажни тела и топла връзка между тях, както и две подземни нива, които са гаражна площ със 180 паркоместа. Търговската част е разгъната на 3 от 4-те надземни етажа. Последният, четвърти етаж е терасовиден, като на него са разположени казиното, боулингът, заведенията за хранене. Достъпът за хора с увреждания е осигурен посредством рампи и асансьори. Търговски обекти След построяването са функционирали: магазини за дрехи и бельо – 29; магазини за парфюми и козметика – 2; магазини за обувки, бижута и аксесоари – 13; магазини за спортни стоки – 4; магазини за книги, музика, сувенири и подаръци – 6; магазини за електроника и мобилни телефони – 6; аптека банки – 3; кафенета – 2 (Cafe di como и Coffee Republic); кът за бързо хранене (food court); детско художествено ателие; казино боулинг – първият функциониращ във Варна от няколко години. Известни наематели са били: Pierre Cardin, Kenvelo,Техномаркет, Hippoland, Mexx, Tom Tailor, Oviesse, Sisley, Motivi, Triumph, Сиела Книгомания, Domo Consumer Electronics, Animato, Mtel, 2be,Germanos,Галакси Боулинг, Казино Сезам, Coffee Republic и др. Транспорт автобуси – 7, 14, 118, 118А, 148; тролейбуси – 82,83,88; Външни препратки Официален уебсайт
Първа акушеро-гинекологична болница „Света София“

Първа акушеро-гинекологична болница „Света София“ (бивша "Тина Киркова") е първото специализирано здравно акушеро-гинекологично заведение, построено след 9 септември 1944 година в България. Болницата е учредена през 1953 година. Външни препратки Официален сайт
Райска градина (София)

42.660674, 23.249602 Райската градина, позната също като Градината на спирка „Шипка“, се намира в София, район Витоша, квартал Княжево. Има обща площ от 13 декара. Създадена е като градина с разнообразни дървесни и храстовидни видове в средата на 1960-те години. На територията ѝ са засадени 183 дървета от следните видове: обикновена ела (Abies alba), сребриста ела (Abies concolor), смърч (Picea excelsa), бодлив смърч (Picea Pungens), полски клен (Acer campestre), канадски клен (Acer dasycarpum), ясеносистен явор (Acer negundo), бяла бреза (Betula alba), каталпа (Catalpa bignonioides), череша (Cerasus avium), обикновен явор (Acer pseudoplatanus), полски ясен (Fraxinus oxycarpa), (Malus baccata), източен чинар (Platanus orientalis), пирамидалната топола (Populus pyramidalis), летен дъб (Quercus robur L.), бяла акация (Robinia pseudacacia), бяла върба (Salix alba), плачеща върба (Salix babylonica), тритичинкова върба (Salix triandra L.), офика (Sorbus aucuparia L.), едролистна липа (Tilia grandifolia), дребнолистна липа (Tilia parvifolia), сребролистна липа (Tilia Argentea), бял бряст (Ulmus leavis). Озеленяването включва и 680 храста от 31 вида, включително розариум с 300 рози. Също така са изградени 1493 м² алеи и площадки с детски кът, беседка, водопроводна система и осветление. Част от храстите, както и розариумът, вече не съществуват. Други На Райската градина е наречена съседна улица в кварталите „Княжево“ и „Гърдова глава“ (Карта). Източници Държавен архив, „Градска мобилност“ ЕООД
Ракитник (защитена местност)

Ракитника е защитена местност на около 2 km южно от селищно образувание Ракитника в община Варна. В близост се намира хижа Черноморец с обширен плаж. Местността е обявена за защитена със Заповед на Министерския съвет № РД-534 от 25.09.1978 г., публикувана в бр. 86/1978 на Държавен вестник. Вижте също Ракитника (област Варна) Източници
Раковски (стадион, София)

42.678067, 23.304169 „Раковски“ е стадион, намиращ се в квартал „Иван Вазов“ в София, собственост на Министерството на вътрешните работи на България. Стадионът разполага с 5000 седящи места. Построен е през 1955 г. Първоначалното му име е „Торпедо“. През сезон 1956 се използва от „Завод 12“. След като „Завод 12“ е обединен със „Славия“, стадионът става собственост на „Спартак“, като компенсация за построяването на националния стадион „Васил Левски“ върху стадион „Юнак“ на „Спартак“, и е преименуван на „Раковски“. Стадионът е закрит през 1991 г. Външни препратки Български клубове – Стадион „Раковски“