NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Народно читалище „Христо Смирненски – 1889“

Народно читалище „Христо Смирненски – 1889“ в град Златица е основано в деня на светите братя Кирил и Методий на 11 май 1889 г., по старото леточислене. През 1889 г. читалището е основано под името „Единство“. За негов председател от учредителите е избран Тодор Костов. За читалищната дейност до 1892 г. няма известни данни, поради което е прието да се счита, че скоро след това то е престанало да съществува, до появата в града на заемодавното спестовно земеделческо дружество „Нива“, което се приема за продължител на читалището. Това е така, защото имуществото и книгите от читалищната библиотека, както и събраните от настоятелите средства, са предадени на това дружество. След известно време на 11 май, но 1896 г., по инициатива на местни учители, се възстановява читалищната организация, а нейни членове са 18 златичани. За председател на настоятелството е избрана учителката Екатерина Свинарова, а за име на читалището е избрано „Паисий“ – на името на хилендарския йеромонах и брат му протоигумен Лаврентий, посещавали Златица. Така новоименуваното читалище става продължител на създаденото през 1889 г. „Единство“. На 2 юни 1896 г. е открита първата обществена читалня, поместена в стая в къщата на един от основателите – учителят Салчо Чернев. По-късно, за организиране на разнородната културна дейност на читалището, е предоставена от общината сградата на старата турска баня – „Хамама“. Заради разрушаването през 1932 г. на турската баня започва събиране на средства за построяване на нейно място на нова сграда, специално за читалището. За председател на строителния комитет е избран Дойно Буновски. Изработен е план на зданието, а Рачо Стоянов е натоварен със задачата да го построи. През 1933 г. читалище „Паисий“ е преименувано на „Хаджи Ненчо Палавеев“. Сградата е устроена заедно с построените по същото време поща и паметника на загиналите златичани в Балканската, Междусъюзническата и Първата световна войни. След политическите промени от 1944 г. името „Хаджи Ненчо Палавеев“ е заменено с „Христо Смирненски“. В сградата от 1932 г. читалището се помещава до 1958 г. По инициатива на председателя на Градския народен съвет Димитър Овчаров е взето решение да се строи друга сграда. Местните жители отделят от трудовите си възнаграждения средства за построяване на нова, по-модерна сграда. Строителството започва през 1961 г. по проект на арх. Никола Балкански и е завършена, след което тържествено открита през 1964 г. от Тодор Живков. Читалището има голям салон с 550 места и възможност за представяне на оперети, малка зала за детски театрални спектакли, библиотека с отдели за деца и възрастни и читалня, зали за събрания, гримьорни и стаи за репетиции. Дълго време читалнята е превърната в ритуална зала. Източници
Драматичен театър „Апостол Карамитев“

Драматичен театър „Апостол Карамитев“ се намира в град Димитровград. Наименуван е на известния български актьор Апостол Карамитев. Той е единственият държавен театър, който не се намира в областен център. История Театърът официално отваря врати през 1953 г. като Общински драматичен театър. Първото представление на театралната сцена е „Службогонци“ на Иван Вазов. През 1964 г. театърът е закрит и сградата изпълнява функцията на втора сцена на Хасковския театър. Възстановен е като държавен театър през 1972 г., а от 1973 г. носи името на починалия през същата година Апостол Карамитев. През 1994 г. е трансформиран в държавна открита театрална сцена „Апостол Карамитев“. С постановление на Министерския съвет от 2011 г. е превърнат в Общински драматичен театър „Апостол Карамитев“. През 2006 г. ръководството на театъра учредява награда „Любимец 13“, която се връчва от публиката. Към днешна дата нейните носители са 7 – актьорите Валентин Танев, Ивайло Христов, Камен Донев, Христо Мутафчиев, Асен Блатечки, Калин Врачански и Герасим Георгиев – Геро. През 2013 г. екипът на театъра създава Фестивал на актьорското майсторство, а на следващата година източно от сградата на театъра е открит паметник на Апостол Карамитев. През 2023 г. театърът е изцяло реновиран. Разполага с 438 седящи места. Източници
Most Przyjaźni (Sofia)

Most Przyjaźni (bułg. Мост на дружбата) – most na rzece Perłowej, na końcu ulicy Grafa Ignatijewa i na początku Bulwaru Dragana Cankowa, obok stacji metra Stadion Wasiła Lewskiego. Most łączy dwa pasy ruchu Bulwaru Ewłogi i Christa Georgiewa, położonego wzdłuż rzeki. Jego potoczna nazwa to most „Hrabiego Ignatijewa”. Historia Pod koniec XIX wieku ten most w Sofii nazywał się Kadyn most. Tradycyjnie nazywany był także Mostem Samokowskim (od wcześniejszej nazwy nazwy ulicy Samokowskiej), a od chwili wybudowania go w nowoczesnej formie w latach 1953 aż do lat 60. XX wieku nosił nazwę „Mostu Przyjaźni Bułgarsko-Sowieckiej”; później skróconego do „Mostu Przyjaźni”. Na moście umieszczono cztery dwufigurowe kompozycje rzeźbiarskie, dzieła czterech różnych rzeźbiarzy, przedstawiające różne aspekty i okresy „przyjaźni” Bułgarii z Rosją/ZSRR. W maju 2020 r. kmet rejonu łozenckiego, Konstantin Pawłow, zwrócił się do kmeta stolicy Jordanki Fandykowej z propozycją usunięcia kompozycji z mostu i przeniesienia ich do Muzeum Sztuki Socjalistycznej oraz zmiany nazwy mostu na jego tradycyjną nazwą: Most Samokowski. Przypisy
ПИМК

ПИМК ООД е българско предприятие за товарен автомобилен транспорт със седалище в Марково, община Родопи, и централна администрация в Пловдив. Тя е собственост на Пенко Несторов и Илиян Филипов чрез „ПИМК Холдинг Груп“. Двамата притежават и предприятието за железопътен транспорт „ПИМК Рейл“. ПИМК е регистрирана на 21 февруари 2000 година и през следващите години се превръща в един от водещите автомобилни превозвачи в страната. През 2018 година има 1651 служители, обем на продажбите 234 милиона лева и печалба от 1,97 милиона лева. Към 2021 година е най-голямото предприятие за товарни автомобилни превози в България. Бележки
Província de Russe

La província de Russe (en búlgar: Русенска област) és una província del nord de Bulgària, fronterera amb Romania i banyada pel Danubi. Rep aquest nom per la ciutat principal, Russe, alters ciutats importants són Biala, Borovo, Vetovo, Glodzhevo, Senovo, Dve mogili i Slivo pole. El Pont de l'Amistat Ruse-Giurgiu, l'únic pont sobre el Danubi a Bulgària fins al 2006, es troba a la província. Enllaços externs Província de Ruse Arxivat 2010-03-29 a Wayback Machine. Municipalitat de Ruse Arxivat 2007-03-06 a Wayback Machine. Guia de Bulgària – Districte de Ruse Informació sobre la region de Ruse Arxivat 2012-10-18 a Wayback Machine.
Rusenská oblast

Rusenská oblast (bulharsky Област Русе) je jedna z oblastí Bulharska. Leží na severovýchodě země a jejím správním střediskem je Ruse. Obštiny Oblast se administrativně dělí na 8 obštin. Města Správním střediskem oblasti je Ruse, kromě sídelních měst jednotlivých obštin, přičemž Cenovo a Ivanovo městem nejsou, se zde nacházejí města Glodževo, Marten a Senovo. Obyvatelstvo K 15. září 2024 v oblasti žilo 222 642 obyvatel a bylo zde trvale hlášeno 242 036 obyvatel. Podle sčítání 7. září 2021 bylo národnostní složení následující: Odkazy Poznámky Reference Externí odkazy Rusenská oblast Archivováno 5. 5. 2007 na Wayback Machine. Obrázky, zvuky či videa k tématu Rusenská oblast na Wikimedia Commons
Ruse (provins)

Ruse er en af de 28 provinser i Bulgarien, beliggende i den nordlige del af landet, på grænsen til Bulgariens naboland Rumænien. Provinsen har et areal på 2.803 kvadratkilometer og et indbyggertal (pr. 2009) på 278.890.Folketællingen 7. september 2021 viste et indbyggertal på 193.483 i provinsen. Klik på referencen i indledningen i artiklen om Bulgarien for resultat af folketælling. Ruses hovedstad er byen Ruse, der med sine ca. 165.000 indbyggere også er provinsens største by. Af andre store byer kan nævnes Bjala (ca. 10.000 indbyggere) og Vetovo (ca. 5.000 indbyggere). Giurgiu-Ruse Venskabsbroen, den eneste bro over Donau mellem Bulgarien og Rumænien, ligger i Ruse. Referencer
Oblast Russe

Die Oblast Russe (bulgarisch Област Русе) ist eine Verwaltungseinheit im Norden Bulgariens mit der gleichnamigen Stadt Russe als Verwaltungssitz. Die nördliche Grenze zu Rumänien wird durch den Verlauf der Donau gebildet. Auf 2.803 km² leben 186.962 Einwohner. Verwaltungsgliederung Die Oblast Russe gliedert sich in acht Gemeinden (община), die wiederum aus 75 Orten bestehen. Städte Bevölkerung Nach der Volkszählung von 2011 leben in der Oblast Russe 174.774 Bulgaren, 28.503 Türken, 8533 Sinti und Roma, 527 Armenier, 355 Russen, 49 Rumänen, 48 Ukrainer, 19 Mazedonier und weitere Angehörige kleinerer ethnischen Gruppen. Weblinks Offizielle Seite der Oblast, bulgarisch/englisch Oblast Russe auf OpenStreetMap Guide Bulgaria Einzelnachweise
Ruse Province

Ruse Province (Bulgarian: Област Русе, romanized: Oblast Ruse), or Rusenska Oblast (Bulgarian: Русенска област, former name Ruse okrug) is a province in northern Bulgaria, named after its main city, Ruse, neighbouring Romania via the Danube. It is divided into eight municipalities with a total population, as of February 2011, of 235,252 inhabitants. The Danube Bridge, one of only two bridges opened over the Danube, is located in the province. One of the versions of a folk song, inspired by the Ruse blood wedding, can be heard in the province. Municipalities The Ruse province (област, oblast) contains eight municipalities (община, obshtina; plural общини, obshtini). The following table shows the names of each municipality in English and Cyrillic, the main town (in bold) or village, and the population of each as of December 2009. Demographics The Ruse province had a population of 266,213 (266,157 also given) according to a 2001 census, of which 48.7% were male and 51.3% were female. As of the end of 2009, the population of the province, announced by the Bulgarian National Statistical Institute, numbered 249,144 of which 25.8% are inhabitants aged over 60 years. Ethnic groups Total population (2011 census): 235 252 Ethnic groups (2011 census): Identified themselves: 216,612 persons: Bulgarians: 176,413 (81,44%) Turks: 28,658 (13,23%) Romani: 8,615 (3,98%) Others and indefinable: 2,926 (1,35%) Ethnic groups according to the 2001 census, when 266,157 people of the population of 266,213 of Rousse Province identified themselves (with percentage of total population): Bulgarians: 213,408 Turks: 37,050 Romani: 9,703 Religion Religious adherence in the province according to 2001 census: See also Provinces of Bulgaria List of villages in Rousse Province References External links Ruse Province on Facebook Ruse Province Ruse municipality Guide Bulgaria - Rousse District Information about the Ruse region
Provincia de Ruse

La provincia de Ruse (en búlgaro, Област Русе) es una provincia del norte de Bulgaria. Tiene una población estimada, a fines de 2022, de 189 623 habitantes.​ Limita al norte con el Danubio, frontera natural con Rumania, y en el interior de Bulgaria con las provincias de Silistra, Razgrad, Targovishte y Veliko Tarnovo.​ Subdivisiones La provincia está integrada por ocho municipios: Municipio de Borovo Municipio de Byala Municipio de Vetovo Municipio de Dve Mogili Municipio de Ivanovo Municipio de Ruse Municipio de Slivo Pole Municipio de Tsenovo Referencias
Roussé (oblast)

L'oblast de Roussé (en bulgare: Русенска област) est l'un des 28 oblasti (« province », « région », « district ») de Bulgarie. Son chef-lieu est la ville de Roussé. Situé au nord du pays, longeant le Danube, l'oblast est relié à la Roumanie par le Pont de l'amitié Roussé-Giurgiu qui reste, en 2006, le seul pont à traverser le Danube depuis la Bulgarie. Géographie La superficie de l'oblast est de 2 803 km2. Démographie Lors d'un recensement récent, la population s'élevait à 278 890 hab., soit une densité de population de 99,50 hab./km2. Administration L'oblast est administré par un « gouverneur régional » (en bulgare Областен управител) ·dont le rôle est plus ou moins comparable à celui d'un préfet de département en France. La gouverneure actuelle est Mariya Trifonova Dimova (en bulgare : Мария Трифонова Димова). Subdivisions L'oblast regroupe 8 municipalités (en bulgare, община – obchtina – au singulier, Общини – obchtini – au pluriel), au sein desquelles chaque ville et village conserve une personnalité propre : Borovo Byala Dvé Moguili Ivanovo Roussé Slivo Pol Tsénovo Vétovo Articles connexes Églises rupestres d'Ivanovo Parc naturel de Rusenski Lom Liens externes (bg) :Site officiel de l'oblast de Roussé (bg) :Ruse Province (en) :L'oblast de Roussé sur Guide-Bulgaria.com Portail de la Bulgarie
Oblast Ruse

Oblast Ruse (bugarski Област Русе) nalazi se u sjevernoj Bugarskoj. U oblasti živi 267.621 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 95 stan./km² Najveći grad i administrativno središte oblasti je grad Ruse sa 157.540 stanovnika (2006.). Gradovi u Oblasti Ruse Izvor Vanjske poveznice Službena stranica oblasti Arhivirana inačica izvorne stranice od 29. ožujka 2010. (Wayback Machine)
Distretto di Ruse

Il distretto di Ruse (in bulgaro Област Русе?) è uno dei 28 distretti della Bulgaria. Comuni Il distretto è diviso in 8 comuni: Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su distretto di Ruse Collegamenti esterni (BG) Sito ufficiale, su obshtinaruse.bg. (BG) Sito ufficiale, su ruse.egov.bg.
Roese (oblast)

Roese (Bulgaars: Област Русе) is een oblast in het noorden van Bulgarije. De oblast heeft een oppervlakte van 2803 km² en de hoofdstad is het gelijknamige Roese. Geografie De oblast heeft een oppervlakte van 2803 km², waarmee het de 23ste van de 28 oblasten is. De oblast grenst met de klok mee Bevolking Op 31 december 2019 telde de oblast Roese 215.477 inwoners, waarvan 168.518 personen in stedelijke gebieden en 46.958 personen in dorpen op het platteland. De urbanisatiegraad van de oblast is hoger dan het Bulgaarse gemiddelde en bedroeg 78,2% in 2019. Het inwonersaantal van de oblast bereikte in 1985 een hoogtepunt van 315.373 personen. Deze groei was uitsluitend te wijten aan de gemeente Roese, terwijl de overige zeven gemeenten een bevolkingskrimp registreerde. Sinds de val van het communisme in 1989 daalt de bevolking van de oblast Roese in een rap tempo. Zo verloor de oblast tussen 1985 en 2019 bijna honderdduizend inwoners, oftewel een afname van 33%. Volgens de meest extreme bevolkingsprognoses zal de bevolking van oblast Roese tot een dieptepunt van 123.000 personen in 2070 afnemen. Etnische samenstelling Van de 235.252 inwoners reageerden er 216.612 op de optionele volkstelling met betrekking tot etniciteit. Van deze 216.612 respondenten identificeerden 176.413 personen zichzelf als etnische Bulgaren, oftewel 81% van alle respondenten. Dit percentage is het hoogst in de gemeente Roese (90%), gevolgd door de gemeente Tsenovo (88%). De grootste minderheid vormen de Bulgaarse Turken. In de telling van 2011 werden er 28.568 Turken geregistreerd, oftewel zo'n 13% van de bevolking. In de gemeente Vetovo vormen Turken zelfs de meerderheid van de bevolking (53%). Tevens hebben de gemeenten Slivo Pole (39%) en Dve Mogili (29%) ook een significante Turkse bevolking. Zo'n 4% van de respondenten, in totaal ongeveer negenduizend personen, identificeerden zichzelf als etnische Roma. Het aandeel Roma in de totale bevolking varieerde van 1% in de gemeente Roese tot 17% in de gemeente Borovo. Gemeenten
Obwód Ruse

Obwód Ruse (bułg. Област Русе) – jedna z 28 jednostek administracyjnych Bułgarii, położona w północnej części kraju. Jej stolicą jest prawie 200-tysięczny port rzeczny na Dunaju – Ruse. Obwód graniczy z Rumunią oraz z obwodami: Wielkie Tyrnowo, Tyrgowiszte, Razgrad i Silistra. Skład etniczny W obwodzie żyje 266 157 ludzi, z tego 213 408 Bułgarów (80,18%), 37 050 Turków (13,92%), 9 703 Romów (3,64%), oraz 5 996 osób innej narodowości (2,25%). (https://www.nsi.bg/Census_e/Census_e.htm) Bibliografia [1] [2]
Русенская область

Ру́сенская о́бласть (болг. Област Русе) — область в Северно-Центральном регионе Болгарии. Административный центр — город Русе. Площадь территории, занимаемой областью, 2791 км². Население Население области на 2011 года — 235 252 человек. В области кроме города Русе, в котором проживают 168 048 жителей, есть ещё восемь городов — Борово (2546 жителей), Бяла (9841 житель), Ветово (5093 жителя), Глоджево (3814 жителей), Сеново (1593 жителя), Две-Могили (4520 жителей), Мартен (3813 жителей) и Сливо-Поле (3427 жителей). Также на территории Русенской области расположены 74 села (см. сёла Русенской области). Административное деление Административно область делится на восемь общин: Борово (7193 человек), Бяла (16 064 человека), Ветово (15 767 человек), Две-Могили (10 784 человека), Иваново (10 685 человек), Русе (185 449 человек), Сливо-Поле (12 436 человек) и, Ценово (6683 человека). Примечания Ссылки Официальный сайт (болг.). Архивировано из оригинала 5 февраля 2012 года.
Oblast Ruse

Oblast Ruse ali Rusenska oblast (bolgarsko Област Русе, Русенска област) je ena izmed 28 oblasti Bolgarije. Leta 2011 je imela 235.252 prebivalcev na 2803 km² površine. Njeno glavno mesto je Ruse. Upravna delitev Oblast Ruse je razdeljena na 8 občin. Mesta Borovo, Bjala, Glodževo, Marten, Dve Mogili, Ruse, Senovo, Slivo Pole, Vetovo Demografska slika Sklici in opombe Zunanje povezave Spletni portal
Русенска област

Русенска област (буг. Област Русе) се налази у северном делу Бугарске. Ова област заузима површину од 2,803 km² и има 267.621 становника. Административни центар Русенске области је град Русе. Списак насељених места у Русенској области Градови су подебљани Општина Борово Батин, Борово, Брестовица, Волово, Горно Абланово, Екзарх Јосиф, Обретеник Општина Бјала Бистренци, Лом Черковна, Босилковци, Ботров, Бјала, Дрјановец, Копривец, Пејчиново, Пет кладенци, Полско Косово, Стрмен Општина Ветово Базан, Ветово, Глоџево, Кривња, Писанец, Сеново, Смирненски Општина Две Могили Баниска, Батишница, Базовец, Две Могили, Могилино, Каран Врбовка, Кацелово, Острица, Пепелина, Помен, Чилнов, Широково Општина Иваново Божичен, Иваново, Кошов, Красен, Мечка, Нисово, Пиргово, Сваленик, Табачка, Трстеник, Церовец, Червен, Штрклево Општина Русе Басарбово, Долно Абланово, Мартен, Николово, Ново село, Просена, Русе, Сандрово, Семерџиево, Тетово, Хотанца, Червена вода, Јастребово Општина Сливо Поље Бабово, Борисово, Бршлен, Гољамо Враново, Кошарна, Мало Враново, Рјахово, Сливо Поље, Стамболово, Черешово, Јуделник Општина Ценово Белцов, Бељаново, Џуљуница, Долна Студена, Караманово, Кривина, Новград, Пиперково, Ценово Спољашње везе Обласна администрација на Русенска
Ruse (region)

Ruse (bulgariska: Област Русе) är en av Bulgariens 28 regioner (oblast). Den har samma namn som sin största stad och huvudort Ruse. Regionen har en area på 2 803 km² och 221 336 invånare (2017). Administrativ indelning Den består av följande åtta kommuner: Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Ruse (region). Officiell webbplats
Русенська область

Русенська область (болг. Област Русе) — область в Північно-центральному регіоні Болгарії. Адміністративний центр — Русе. Населення становить близько 260 тис. осіб. Провінція займає площу 2803 км² і складається з 8 муніципалітетів. Провінція межує на півночі з річкою Дунай і межує з Румунією. Станом на 2010 рік єдиний болгарський міст через річку Дунай розташований у столиці провінції: Дунайський міст з'єднує Русе та Джурджу в Румунії. Примітки
България Мол

Bulgaria Mall е търговски център в София, България, официално открит на 1 декември 2012 г. Разположен е край кръстовището на булевардите „България“ и „Тодор Каблешков“ в южната част на столицата (на 10 минути път с кола от центъра на града), до Околовръстния път (2 минути с кола), сред най-новите жилищни квартали на София. Търговският център включва 4 подземни (паркинг и хипермаркет) и 4 надземни нива. Паркингът е с 1100 места. Офисната част, която се състои от висока кула и ниска сграда, надвишава 25 000 m² отдаваема площ. До България Мол минават автобуси 73 и 204, както и трамвайни линии 7 и 27. Бележки Външни препратки Bulgaria Mall уебсайт (с български и английски език) Wikimapia
Bulgaria Mall

Bulgaria Mall is a shopping mall in Sofia, Bulgaria. It opened on December 1, 2012. It's retailers include both international and Bulgarian brands. The shopping center is positioned at the intersection of Bulgaria Boulevard and Todor Kableshkov boulevard, two major roads in Sofia. The mall was developed as a part of a mixed-use retail and office project, with approximately 130,000 m² of total built-up area (33,000 m² for the commercial area). The shopping center includes four underground levels (parking and a hypermarket of approx. 5,600 m²) and four above ground levels with retail and entertainment. The parking facility can accommodate approximately 1,100 parking spaces. The office portion of the development, which consists of an office high-rise tower and an office building, contains 25,000 m² of area to let. The mall claims to have one of the biggest skylights in Central and Eastern Europe. The owners of Bulgaria Mall are Myles Summerfield and Nikola Yanakiev. The value of the whole project is estimated 100 million euro. See also List of malls in Sofia Bulgaria Boulevard, Sofia Sofia ring road References External links Bulgaria Mall website (in Bulgarian and English) Bulgaria Mall construction
Държавна консолидационна компания

„Държавна консолидационна компания“ е еднолично акционерно дружество със сто процента държавно участие в капитала, регистрирано по реда на Търговския закон. Правата на едноличния собственик на капитала се упражняват от министъра на икономиката. Компанията едноличен собственик или мажоритарен акционер в капитала на шестнадесет търговски дружества. Според тяхната дейност, финансово състояние и значение за българската икономика те могат да бъдат разделени в два основни потока – стратегически дъщерни дружества и дъщерни дружества в процес на преструктуриране. Дъщерни дружества „Монтажи“ ЕАД „Авионамс“ АД „Кинтекс“ ЕАД НИТИ ЕАД „Вазовски машиностроителни заводи“ ЕАД „Ел Би Булгарикум“ ЕАД „Eко Антрацид“ ЕАД „Национален институт за изследвания и сертификация“ ЕООД „Екоинженеринг – РМ“ ЕООД „Институт по маркетинг“ Бележки Външни препратки
Чипева къща

Чипевата къща е къща в град Копривщица. Построена е за семейството на копривщенските печатари, словослагатели и издатели излезнали от Чипевия род. Чипевата къща има почти квадратна форма с асиметрична конструкция на два ката. Приземието представлява отвод, ограден от соба – в'къщи пруст и изба. Там има и двураменна стълба към втория етаж, разположена в източния ъгъл на отвода. Вторият етаж повтаря устройството на първия, но по задната страна, по цялата дължина на къщата има тесен, дълъг килер. Северните стени на къщата са дувар, измазан само отвън и със сух пълнеж отвътре. Другите стени са дървени. В годините около 1956 г. къщата се е намирала в окаяно състояние и е била определена за събаряне. По това време обаче е взето решение в нея да бъде настанена Целодневната детска градина „Евлампия Векилова“. По представено устройствено разпределение, извършено от НИПК, са направеи сериозни промени на вътрешната архитектурна композиция, но фасадата на Чипевата къща е съхранена в своя оригинален вид. Тя е изпълнена без еркерни наддавания и има неголяма обшита стряха. Къщата се намира на ул. „Никола Герджиков“ № 5, но не е музей и не е отворена за посещение. В Копривщица има още една Чипева къща, известна и като Никола-Мандулова къща, Паметник на културата с местно, ансамблово значение. Източници
128-о средно училище „Алберт Айнщайн“

128-o средно училище „Алберт Айнщайн“ е средно училище, намиращо се в ж.к. Младост 2, София. Патрон на училището е Алберт Айнщайн, а патронният празник на училището е 14 март – рождената дата на Айнщайн. Директори Мата Стайкова (1975 – 1989) Емилия Илиева (1989 – 2011) Юлиян Плачков (2011 – 2025) Десислава Огнянова (от 2025 г.) Проекти Еразъм+ TEA GLOBAL 2013 Образование за утрешния ден Фортисимо клас CommuniTIES Твоят час Подкрепа за успех Равен достъп до образование Занимания по интереси Успех Източници