Мезешка гробница

Мезешката гробница е тракийска куполна гробница от микенски тип датирана от 4 – 3 в. пр. Хр. Намира се в покрайнините на село Мезек, община Свиленград, в могилата „Мелтепе“. Това е една от най-големите тракийски гробници в България. Разположение Мезешката гробница се намира източно от село Мезек. До нея се достига по автомобилен път, който се отделя, преди да се влезе в селото. Посещения на гробницата се организират чрез информационния център в Мезек. Под връх Шейновец се намира още една тракийска куполна гробница. Преддверието и е малко и почти разрушено, куполното помещение е запазено, но подовата настилка е изцяло разбита от иманяри. История на откриването В насипа на могилата през 1908 г. селянин открил бронзова скулптура на глиган в естествен ръст с тегло 177 kg. Находката днес се намира в археологическия музей в Истанбул, Турция, тъй като през 1908 г. този район все още се намирал в границите на Турция. В музея в Хасково се намира гипсова отливка на оригинала. Гробницата е открита случайно от местни жители през 1931 г. Проучена е от проф. Богдан Филов – виден български археолог и политик, министър-председател на България в две правителства в периода 1940 г. – 1943 г. Обявена е за паметник на културата в бр. 67 на Държавен вестник от 1968 г. Описание Гробницата при Мезек е най-голямата и една от най-интересните и внушителни куполни гробници от микенски тип в Тракия. Запазена е изцяло в оригиналния си вид. Отвън е покрита с внушителен могилен насип с височина 14 – 15 m и диаметър при основата 90 m. Изградена е от дялани каменни блокове, свързани на места с железни скоби. В гробницата се влиза през коридор (дромос) с дължина 20,65 m, широчина 1,55 m и средна височина 2,50 m. Следват две правоъгълни преддверия (с триъгълен свод – като този на дромоса). От коридора последователно се влиза в правоъгълни преддверия, а след тях в кръгла погребална камера – толос с формата на пчелен кошер. Помещението има диаметър 3,30 m и височина до върха на купола – 4,30 m., а в него се намират каменен саркофаг и две каменни корита (урни). В гробницата са открити голям брой предмети от злато, бронз, желязо, стъкло и керамика, които са изложени в музеите в София и Хасково. Сред тях има златни накити, обеци, нагръдник от желязо, сребърни, златни, бронзови и глинени съдове, бронзов канделабър (голям трикрак свещник с лампи), висок 134 cm, украсен с голяма статуетка на танцуващ сатир. Предполага се, че гробницата е използвана като храм от типа хероон – място, където се почитал култът към божествения покойник чрез определени религиозни ритуали. Използвана е многократно и най-вероятно е служила за фамилна гробница на тракийски аристократ. Открити са следи от шест погребения. Галерия Литература Иван Велков, Разкопки около Мезек и гара Свиленград през 1932-33 година. В: Известия на Българския археологически институт ІІ, София, 1937, 117-170 Филов, Богдан. Куполните гробници при село Мезек // Известия на Българския археологически институт ХI (1). НАИМ, 1937. Bogdan Filov, The Beehive Tombs of Mezek – Antiquity XI, Oxford, 1937, pp. 300 – 305. Източници Външни препратки Тракийска куполна гробница – Мезек Вижте също Мезешка крепост Казанлъшка гробница Александровска гробница Свещарска гробница Мъглижка гробница Жаба могила Голяма Косматка Могила Шушманец Оструша Могила на Грифоните Могила Голяма Арсеналка Могила Хелвеция Сашова могила Сарафова могила Траколожка експедиция за могилни проучвания Долина на тракийските владетели Севтополис Кулата (светилище) Скумсале Качулата Студен кладенец (светилище) Светилище Гарванов камък (Старосел) Люляковото светилище Кози грамади Тракийска резиденция „Смиловене“