Тополовград (община)

Община Топòловград се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Хасково. География Географско положение, граници, големина Общината е разположена в североизточната част на област Хасково. С площта си от 710,877 km2 заема 3-то място сред 11-те общини на областта, което съставлява 12,84% от територията на областта. Границите ѝ са следните: на юг – община Свиленград; на югозапад – община Харманли; на запад – община Гълъбово, област Стара Загора; на северозапад – община Раднево, област Стара Загора; на север – община Тунджа, област Ямбол; на североизток и изток – община Елхово, област Ямбол; на югоизток – Турция. Природни ресурси Релеф Релефът на общината е равнинен, хълмист и ниско планински, като територията ѝ основно заема северните, североизточните и източните разклонения на планината Сакар. На границата с община Свиленград се издига най-високата точка на планината и на цялата община Тополовград – връх Вишеград 856,1 m. В крайния североизточен ъгъл на общината се простира югозападната, най-ниска част на Елховското поле. Районът източно от долината на река Тунджа (землището на село Срем) се заема от крайните западни, най-ниски части на Дервентските възвишения с максимална височина в пределите на общината 253,7 m н.в. Най-ниската точка на община Тополовград се намира източно от село Присадец, на границата с Турция, в коритото на река Тунджа – 54 m н.в. Води По източната и югоизточната граница на общината (частично в нейна територия) протича около 45 km от долното течение на река Тунджа. Тя навлиза в общината североизточно от село Княжево и тече на юг-югозапад през югозападната част на Елховското поле. След село Княжево тя навлиза в дългия 8 km и живописен Сремски пролом между Сакар планина на запад и Дервентските възвишения на изток. Той е тесен, 100 – 200 m, със стръмни и голи склонове, с каменисто и неравно корито на реката. Между селата Срем и Устрем има малко уширение от 0,8 – 1 km, след което до напускането си на България долината ѝ става пак тясна с обезлесени склонове и на места почти каньоновидна. Североизточно от село Княжево в нея отдясно се влива Синаповска река (50 km), цялото течение на която преминава по територията на община Тополовград. Тя извира под името Голямата река на 574 m н.в. в Сакар планина, на 3 km северно от връх Вишеград. До село Доброселец протича в тясна долина, в началото на северозапад, а след това на североизток. След устието на левия си приток Смесената река се нарича Синаповска река. След селото реката рязко сменя посоката си на изток и югоизток и протича между северните разклонения на Сакар планина на юг и Манастирските възвишения на север. В този участък долината ѝ значително се разширява и е с асиметричен профил – с по-стръмни десни (южни) склонове. След село Синапово навлиза в югозападната част на Елховското поле и си влива отдясно в река Тунджа на 96 m н.в., на 1 км североизточно от село Княжево. Площта на водосборния ѝ басейн е 871 km2, което представлява 10,33 % от водосборния басейн на Тунджа. В западната част на общината, през селата Орлов дол и Владимирово протича горното течение на река Соколица (ляв приток на Сазлийка, от басейна на Марица). Тя води началото си под името Сакарско дере на 713 m н.в. в южното подножиена връх Боговец (738 m) в планината Сакар. До село Орлов дол долината ѝ е дълбока и ориентирана на север, всечена в младолевантийска акумулационна повърхнина. След това завива на запад, протича в широка долина с малък надлъжен наклон и западно от село Владимирово напуска пределите на общината. Населени места Общината се състои от 21 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им: Административно-териториални промени Приказ № 19/обн. 18.12.1882 г. преименува с. Хадър на с. Владимирово. Указ № 161/обн. 30.03.1889 г. признава н.м. Крумово за отделно населено място – с. Крумово. Указ № 341/обн. 10.07.1899 г. преименува с. Татар кьой на с. Константиново. Указ № 462/обн. 21.12.1906 г. преименува: – с. Каур алан на с. Българска поляна; – с. Шевкуларе на с. Светлина; – с. Минечево на с. Стъклево; – с. Гердеме на с. Хлябово. МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. преименува: – с. Явуз дере на с. Доброселец; – с. Каялъ дере на с. Каменна река; – с. Шахлии на с. Княжево; – с. Козлуджа на с. Орешник; – с. Стъклево на с. Орлов дол; – с. Армутлар на с. Присадец; – с. Синаплии на с. Синапово; – с. Вакъф (Ваково) на с. Устрем; – с. Хамидие (Татар кьой) на с. Филипово; – с. Чукур кьой на с. Чукарово. МЗ № 3008/обн. 01.09.1934 г. преименува гр. Каваклии на гр. Тополовград. Указ № 3/обн. 11 януари 1950 г. преименува: – с. Крумово на с. Планиново; – с. Ново село на с. Мрамор; – с. Константиново на с. Радовец; – с. Крушево на с. Сакарци. Указ № 2902/обн. 29.12.1989 г. преименува с. Дуганово на с. Капитан Петко войвода. Принадлежност и спорове До 1987 г. общината е част от Ямболски окръг. С Указ № 2704, обн. ДВ бр. 67/28.08.1987 г. община Тополовград преминава в границите на област Хасково. Въпреки че вече е част от друга област, тя е в Съдебен район Ямбол. През 2002 г. се провежда местен референдум с въпрос за отделяне на община Тополовград от област Хасково по решение на Тополовградския общински съвет, въпреки че то е спряно от областния управител на Хасково Георги Зарчев. Гласуват 47 % от имащите право, всички „за“ отделянето от област Хасково. Резултатът не е признат, защото по закон се изисква да са гласували повече от 50 %. Заповедта на областния управител на Хасково за спирането на решението на Общинския съвет за провеждането на референдума е обжалвана в Ямболския окръжен съд, но той я потвържда и постановява разходите да бъдат възстановени в местния бюджет. Изразходените 5000 лв. са платени лично от кмета на Тополовград Данчо Трифонов. През 2021 г. гражданско сдружение „Родолюбие“ от с. Устрем изпраща протестно писмо до министър-председателя Бойко Борисов, областния управител на Хасково, кметовете на Тополовград и Хасково и председателя на местния общинския съвет в Тополовград срещу „дискриминационното отношение на областните институции към община Тополовград по отношение на отпуснатите средства от правителството за област Хасково и разпределението им по общини“. В писмото се посочва, че „с ПМС от 15 декември 2020 г. правителството е отпуснало 20 889 000 лева за област Хасково, но от тях няма предвидени за Тополовград. Пътищата в община Тополовград са разбити и са предпоставка за катастрофи и произшествия, за разлика от съседните общини Тунджа и Елхово, където са асфалтирани.“ Отново се отправя искане за провеждане на общински референдум за отделяне от област Хасково и преминаване към друга област – Ямбол или Стара Загора. Посочват се аргументи: „Разстоянието от Тополовград до Хасково е 86 км, а до Ямбол – 55 км. Освен това пътят до Хасково е през Сакар планина и през зимата е непроходим, което затруднява най-вече транспортирането на тежко болни или родилки до областното здравно заведение.“ , Население Численост на населението според преброяванията през годините: Етнически състав Преброяване на населението през 2011 г. Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението): Вероизповедания Численост и дял на населението по вероизповедание според преброяването на населението през 2011 г.: Политика Общински съвет Състав на общинския съвет, избиран на местните избори през годините: Кметства Резултати от местните избори за кметове на кметства, според листата на излъчване: Транспорт През общината преминават частично 6 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 140,4 km: участък от 36,5 km от Републикански път II-76 (от km 1,6 до km 38,1); последният участък от 33,5 km от Републикански път III-559 (от km 3,3 до km 36,8); началният участък от 32,8 km от Републикански път III-761 (от km 0 до km 32,8); последният участък от 13,6 km от Републикански път III-5505 (от km 3,2 до km 16,8); началният участък от 9,3 km от Републикански път III-7602 (от km 0 до km 9,3); началният участък от 14,7 km от Републикански път III-7612 (от km 0 до km 14,7). Топографска карта Лист от карта K-35-65. Мащаб: 1 : 100 000. Лист от карта K-35-66. Мащаб: 1 : 100 000. Лист от карта K-35-77. Мащаб: 1 : 100 000. Лист от карта K-35-78. Мащаб: 1 : 100 000. Източници Външни препратки В Общомедия има медийни файлове относно община Тополовград ((bg)) Официален сайт Мичев, Николай. Речник на имената и статута на населените места в България 1878 – 2004. София, ИК „Петър Берон: Изток-Запад“, 2005. ISBN 954-321-071-3.