NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Берекетска могила

Берекетската селищна могила край Стара Загора е смятана за най-голямото праисторическо поселение в Европа. Намира се югозападно от квартал „К. Ганчев“. Височината на могилата е 17,5 м, а диаметърът при основата ѝ е 250 м. Около нея е имало сателитни селища от новокаменната и каменно-медната епоха (VI – V хилядолетие пр. Хр.) и на разстояние от 300 до 600 м има културен пласт с дебелина до 3 м. Праисторическото селище е възникнало на десния бряг на Берекетската река в подножието на Сърнена Средна гора. Първите му обитатели са от ранния неолит (края на VIІ и началото на VI хил. пр. Хр.); с малки прекъсвания селището е обитавано до Средновековието (XII – XIV век). До Берекетската селищна могила има некропол от ранната бронзова епоха (III хил. пр. Хр.) от типа на т.нар. плоски некрополи. Той е единственият проучен плосък некропол от тази епоха в Европа. В откритите 78 гроба е намерен богат инвентар: керамични съдове, каменни хавани с червена охра, накити, медна кама, меден връх на стрела и други предмети. Мъртвите са полагани по гръб или в свито положение (хокер), наляво или надясно. Артефактите могат да се видят в Историческия музей на град Стара Загора. Източници
Севан (предприятие)

„Севан“ ООД е българско предприятие за търговия със зърно със седалище в Бургас и основна складова база в село Свобода. Създадено е през 1993 година от братята Артур и Армен Акопян, имигранти от Армения, които по-късно получават българско гражданство. Към 2017 година то е най-голямото предприятие за търговия със селскостопански стоки в България, както и второто по обем на продажбите в Бургас след „Лукойл Нефтохим Бургас“. Към 2022 година има обем на продажбите от 947 милиона лева и печалба от 16,3 милиона лева. Бележки
Промет Стиил

„Промет Стиил“ ЕАД е българско предприятие за производство на стомана със седалище в Дебелт, Бургаско, част от украинската група „Метинвест“ на бизнесмена Ринат Ахметов. Строителството на завода започва през 1980 година с планове да стане трети център на черната металургия в страната след заводите в Перник и Кремиковци. Заради финансовите трудности от средата на 80-те е завършен само един цех за горещо валцоване, който започва работа през 1988 година. Предприятието е приватизирано през 1999 година от руската група „Нева – Холдинг“ на Вадим Новински, а от 2010 година е част от „Метинвест“. През 2022 година „Промет Стиил“ има 536 служители и произвежда 467 хиляди тона стоманени профили, почти изцяло армировка – намаление с 20% спрямо предходната година, дължащо се на Руското нападение над Украйна и затруднените доставки на изходни материали оттам. Обемът на продажбите е 1,03 милиарда лева при загуба от 2,63 милиона лева, като е второто по обем на продажбите предприятие в област Бургас след „Лукойл Нефтохим Бургас“. Бележки
Народно читалище „Христо Смирненски – 1949“

Народно читалище „Христо Смирненски – 1949“ е читалище в Габрово, България. Разположено е в квартал „Русевци“. Към 2023 година в читалището функционират Танцов клуб за народни танци „Жълтица", Група за стари градски песни и шлагери „Перла“, Любителски спортен клуб по тенис на маса, Група „Семейни празници и традиции“, Пленер с деца от школа „Елиза Арт“. Младежко театрално студио „Гаргара“ Младежкото театрално студио „Гаргара“ е театрална формация към читалището за младежи на възраст от 17 до 25 години. То е създадено през 2009 година от Светослав Славчев, актьор от Драматичен театър „Рачо Стоянов“, който е и негов художествен ръководител. От 2019 г. Театрална студия „Гаргара“ заедно с всички творчески състави се мести към Народно читалище „Будителите - 2017“. Изяви Постановка „Аламинут“, представена при откриване на МОЛ Габрово, 2010 г.; Постановка по произведения на Чудомир; Коледен концерт-спектакъл, 2010; Коледна вечер в дома за инвалиди в парк Маркотея, 2010; 19 февруари 2011 – премиера на спектакъл-възстановка „Левски, последни стъпки към безсмъртието“; 2 април 2011 – I място на Национален конкурс за революционно слово „Оборище – Факел на свободата“ с „Левски, последни стъпки към безсмъртието“ за групово изпълнение във възрастовата категория над 15 години; Коледен концерт-спектакъл, 2011; 1 април 2012 – „Габровското стъргало“ спектакъл по „Габровски шеги“; 12 май 2012 – I място на Национален Конкурс за революционно слово „Оборище – Факел на свободата“ с „Време разделно“ за групово изпълнение във възрастовата категория над 15 години; 25 юни 2012 – официална премиера на спектакъла „Време разделно“ по А. Дончев; 20 октомври 2012 – III място на Регионален фестивал „Златен Славей“ с възстановка на фолклорен обичай „Нестинари“; 27 октомври 2012 – възстановка на „Завръщане на търговци по Димитровден“ в АИР-Боженци; 26 декември 2012 – „Коледно Super шоу“ с водещи Нахалия Симеонова и Въци Капцаров; 16 юни 2013 – I място на Младежки фолклорен фестивал „Жива вода“ за пресъздаване на обичай „Нестинари“; 21 септември 2013 – възстановка „130 години Гарванско училище“; 26 декември 2013 – премиера на постановката „Коледна Песен“ по Ч. Дикенс; 6 юни 2014 – възстановка „Извеждане на булка“ в АЕК „Етър“; 28 юни 2014 – Златен медал и диплом за най-атрактивна група на Национален Събор на Читалищата – Бяла'2014; Бележки
Свети Димитър (Свищов)

„Свети Димитър“ е православна църква в град Свищов, община Свищов, област Велико Търново. Тя е част от Свищовската духовна околия, Великотърновска епархия на Българската православна църква. Датира от края на XV до началото на XVI век. Храмът е най-старият и напълно запазен архитектурен паметник. Църквата е разположена на западния склон на местността „Калето“. В храма се съхранява дървен кръст с рядка художествена резбарска изработка. Църквата „Свети Димитър“ носи името на покровителя на Асеневци и на България – св. Димитър Солунски. История Храмът датира от края на XV до началото на XVI век. През 1642 г. влашкият владетел Матей I Басараб подарява на църквата напрестолен кръст. Иконите в църквата са изписани през 1879 г. от Цаню Захариев, от град Трявна. В църковния двор се намирало килийно училище, чиито останки се забелязват и днес. Преддверието и камбанарията се изграждат през 1893 г. През 2004 г. е направен основен ремонт благодарение на крупното дарение на Добра Недялкова, която по-късно става почетна гражданка на Свищов. Тогава е направено освежаване на фасадата и нови стенописи от художника Людмил Крумов. Източници Външни препратки Свищовският кръст, 20 октомври 2015 г. в блога на Лъчезар Тошев
Свищовска професионална гимназия „Алеко Константинов“

Свищовска професионална гимназия „Алеко Константинов“ е професионална гимназия в град Свищов, община Свищов, област Велико Търново. Тя е с държавно финансиране. Разположено е на ул. „Искър“ № 19. Патрон на училището е Алеко Константинов. Открито е през 1963 г. От 2010 г. директор на училището е Веска Николова. История Училището е приемник на първото строително училище в община Свищов – Професионално-техническото училище (ПТУ), открито през 1963 г., в което се провеждат двугодишни курсове на обучение на строителни работници. През годините се е наричало Професионално-техническото училище (1963 – 1973), Средно професионално техническо училище по промишлен и енергиен монтаж „Пеньо Пенев“ (1973 – 1975), СПТУ по промишлено строителство „Пеньо Пенев“ (1975 – 1996), Средно професионално-техническо училище по строителство (1996 – 2000), Средно професионално-техническо училище по лека промишленост и строителство (2000 – 2003), Професионална гимназия по лека промишленост и строителство (2003 – 2017), а от 6 юли 2017 г. е с настоящето си име. Директори Директори на училището през годините: 1963 – 1975: Иван Драганов Иванов от 2010 г.: Веска Симеонова Николова Източници Външни препратки ((bg)) Официален сайт Официална страница във Facebook Официален канал в „Ютюб“
МБАЛ Свищов

МБАЛ Свищов (или Многопрофилна болница за активно лечение „Д-р Димитър Павлович“) е болница в град Свищов, България, разположена на адрес: ул. „Петър Ангелов“ № 18. Открита е през 1879 г. От януари 2021 г. директор на болницата е Илиян Венков. История Болницата е открита на 1 юни 1879 г. около руско-турската война (1877 – 1878), която води до Освобождението на България. Първоначално се е намирала в три къщи, обособени като лазарети, където са разкрити отделения по хирургия, вътрешни болести и женски болести и аптека. След края на войната стационарът става държавен с 40 легла и се нарича Второкласна окръжна болница. През 1977 г. е открита 11-етажна сграда с 526 легла, обособени са всички видове отделения. През 1979 г. стартира и сектор по хемодиализа, работи също ново отделение за недоносени деца. Източници Външни препратки ((bg)) Официален сайт Официална страница във Facebook
Средно училище „Свети Климент Охридски“ (Дългопол)

Средно училище „Свети Климент Охридски“ е средно училище в град Дългопол, община Дългопол, област Варна. То е с общинско финансиране. Разположено е на ул. „Цар Симеон“ № 50. Патрон на училището е Климент Охридски. То е приемник на първото училище в Дългопол, открито през 1854 г. История Наследява първото училище в Дългопол, открито през 1854 г. През 1945 г. е открито непълно средно училище „Климент Охридски“, през 1946 г. се нарича Пълно средно смесено училище. През 1969 г. е построена нова 3-етажна сграда, която има 14 класни стаи, физкултурен салон и ученически стол. През 1989 г. училището се премества в днешната си сграда, която разполага с 26 учебни стаи и лаборатории, физкултурен салон, актова зала и ученически стол. През 1992 г. е преименувано на СОУ „Свети Климент Охридски“. Източници Външни препратки Официален сайт Официална страница на училището във Facebook
Кроношпан България

„Кроношпан България“ ЕООД е българско предприятие за производство на дървесни плочи със седалище в Бургас и производствени бази в Бургас и Велико Търново, част от кипърската група „Кроношпан“. Основано е през 1996 година и произвежда дървесни плоскости, главно плоскости от надлъжно ориентирани дървесни частици (OSB) и плоскости от дървесни влакна (MDF). Към 2017 година е най-голямото предприятие в дървообработващата промишленост в страната със 17% от произведената продукция. През 2023 година има обем на продажбите 328 милиона лева (39% от износ в Европейския съюз и 31% от износ извън него) и загуба от 60 милиона лева. Бележки
Средно училище „Васил Левски“ (Долни чифлик)

Средно училище „Васил Левски“ е средно училище в град Долни чифлик, община Долни чифлик, област Варна. То е с общинско финансиране. Разположено е на ул. „Трети март“ № 15. Патрон на училището е Васил Левски. То е приемник на първото килийно училище в Долни чифлик, открито през 1885 г. Към 2025 г. директор на училището е Дияна Янева. Източници Външни препратки Официален сайт Официална страница на училището във Facebook
Свети Иван Рилски (Дългопол)

„Свети Иван Рилски“ е православна църква в град Дългопол, община Дългопол, област Варна. Тя е част от Провадийската духовна околия, Варненска и Великопреславска епархия на Българската православна църква. Построена е през 1934 г. Църквата е в добро състояние, извършват се редовни служби. Тя е постоянно действаща. История Храмът е изграден през 1933 – 1934 г. Строителството на църквата се ръководи от майстор Коста Миланов Петров (1904 – 1989). Източници Външни препратки Публична група за църквата във Facebook
Свети Архангел Михаил (Смядово)

„Свети Архангел Михаил“ е православна църква в град Смядово, община Смядово, област Шумен. Тя е част от Шуменската духовна околия, Варненска и Великопреславска епархия на Българската православна църква. Построена е през 1869 г. Църквата е в добро състояние, извършват се редовни служби. Храмът е постоянно действащ. История Със султански ферман от 21 май 1868 г. жителите на Смядово получават разрешение за строеж на своя църква. Тя е построена през 1869 г. Изградена е от двама майстори – Джурата и Уста Петко, а шуменският зограф Васил Беделев изографисва иконите. Храмът е построен на мястото на срутилата се стара църква, за която се предполага, че е от 1800 г. Известно е, че в стария храм през 1867 г. за свещеник е ръкоположен поп Еню (даскал Янко Янев) – учен за времето си мъж, заел се да състави речник на говоримата смядовска архаична реч. Летописът на поп Еню днес се съхранява в Регионалния исторически музей – Шумен, отдел „XV – XIX век – старопечатни книги“. Точно до църквата е запазено и старото килийно училище, което днес е картинна галерия и музей. През 1922 г. към църквата е издигната камбанария, която е обновена през 2001 г. Галерия Източници
Народно читалище „Братство – 1860“ (Смядово)

Народно читалище „Братство – 1860“ е читалище в град Смядово, община Смядово, област Шумен. Разположено на адрес: пл. „Княз Борис I“ № 1. То е действащо читалище, регистрирано под номер 1468 в Министерството на културата на Република България. Основано е през 1860 г. Към 2023 г. председател на читалищното настоятелство е Иван Йорданов Кюркчиев, а секретар – Румяна Петрова Чепишева. Читалището разполага с библиотека, като към 2004 г. фондът ѝ е около 26 660 тома, има 6 самодейни състава. История Читалището е открито през 1860 г. Първоначално то е разположено в малка постройка в двора на черквата с две помещения – едното за училище, а второто – за читалище. В периода през Първата световна война читалището преустановява своята дейност. През 1938 г. със средства и доброволен труд на местните жители започва строителството на нова сграда за читалището, тя е изградена в продължение на десет години. Източници Външни препратки Страница на читалището във Facebook
Aeropuerto de Plovdiv

El Aeropuerto de Plovdiv (en búlgaroЛетище Пловдив, Letishte Plovdiv) (IATA: PDV, OACI: LBPD) es el aeropuerto de la segunda mayor ciudad de Bulgaria, Plovdiv y el cuarto aeropuerto más grande tras del Aeropuerto de Sofía, Aeropuerto de Burgas y Aeropuerto de Varna. Es también conocido como Aeropuerto de Plovdiv Krumovo, un pequeño pueblo a 12 km al sureste de la ciudad en la autovía Plovdiv-Asenovgrad. Debido a su buena localización, cerca de las pistas de esquí búlgaras de Bansko y Pamporovo, el aeropuerto suele incrementar sus movimientos en invierno. La mayoría del tráfico es de tipo chárter de Reino Unido, Irlanda y Rusia. El aeropuerto desempeña un papel muy importante en caso de emergencias y es utilizado a veces, como alternativo al Aeropuerto de Sofía, que se encuentra a 150 km o 1.5 horas en coche. Planes para reconstrucción Aunque el aeropuerto es gestionado por la compañía estatal Letishte Plovdiv EAD y la pista y plataforma son también propiedad del estado; la terminal es parcialmente privada. Lo que hace que la remodelación de la terminal muy difícil. A día de hoy, el 58.08% de las acciones de la terminal están en manos de Alfa Finance Holding (la antigua propietaria de estas acciones era la compañía suiza TADO) y el resto de las acciones son propiedad del estado con su empresa "Mezhdunarodno letishte Plovdiv" EAD. Los problemas para alcanzar un acuerdo con los propietarios privados de la terminal actual, son los que han propiciados la decisión por parte del estado, de construir una nueva terminal y ampliar la plataforma. El proceso de renovación comenzó a principios de 2009, la ampliación de plataforma para dotarla de cuatro puestos adicionales es efectuada por Glavbolgarstroy y la nueva terminal por empresas locales. Se prevé que la terminal esté lista para comienzos de la temporada turística de invierno de 2009. El coste estimado de la estructura es de veinte millones de euros. De acuerdo con los gestores británicos de Airport Strategy&Marketing, que fueron contratados para investigar las posibilidades de aparición de nuevas rutas, existe un gran interés por parte de las compañías bajo coste como Ryanair y Wizz Air. Aerolíneas y destinos Las siguientes aerolíneas operan vuelos regulares al Aeropuerto de Plovdiv:​ Aerolíneas Charter Air Malta (Luqa) BH Air (Belfast-Internacional, Brístol, Birmingham, Cardiff, Midlands Orientales, Edimburgo, Glasgow-Internacional, Londres-Gatwick, Mánchester, Newcastle upon Tyne) Bulgaria Air (Belfast) Bulgarian Air Charter (Copenhague) Flightline (Dublín) TUI Airways (Londres-Gatwick) Aerolíneas de carga Cargoair​ Estadísticas Ver fuente y consulta Wikidata. Referencias
Zračna luka Plovdiv

Zračna luka Plovdiv je civilna zračna luka u Krumovu kod Plovdiva u Bugarskoj. Služi gradu Plovdivu, drugom najvećem u Bugarskoj poslije Sofije i obližnjim skijališta Bansko, Pamporovo i Borovcu. Često se naziva Zračna luka Plovdiv-Krumovo. Četvrta je najprometnija zračna luka u državi iza Sofije, Burgasa i Varne. Uglavnom služi za charter letove, tijekom zimske sezone od kraja prosinca do ožujka. Glavni promet danas čine charter letovi za i iz Velike Britanije i Rusije. Zračna luka također igra važnu ulogu u slučaju izvanrednih situacija, a ponekad se koristi kao alternativa za sofijsku zračnu luku koja je udaljena gotovo 150 km ili 1,5 sata vožnje Trakijskom autocestom. Destinacije Statistika Vidi još Plovdiv Izvor
Plovdivi repülőtér

A Plovdivi repülőtér (IATA: PDV, ICAO: LBPD) Bulgária egyik nemzetközi repülőtere. Plovdiv közelében található. Éves utasforgalma 221 721 (2022) fő. Futópályák A repülőtér futópályái: 12/30 (2500 m, 45 m, beton) Forgalom Az utasforgalom az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában
Aeroporto di Plovdiv

L'Aeroporto di Plovdiv (in bulgaro: Летище Пловдив, Letishte Plovdiv) (IATA: PDV, ICAO: LBPD) è un aeroporto bulgaro situato a Plovdiv, capitale storica della Tracia e seconda città del paese dopo la capitale Sofia. Grazie alla posizione, nei pressi delle famose località sciistiche bulgara di Bansko e Pamporovo, l'aeroporto è attivo soprattutto durante la stagione invernale. Il traffico principale è charter da e per il Regno Unito, Irlanda e Russia. L'aeroporto ha un ruolo vitale in caso di emergenza ed è talvolta usato come un supplente per l'Aeroporto di Sofia, che è quasi a 150 km di distanza. Nel 2012 l'aeroporto è stato utilizzato come luogo di riprese del film Mercenari 2 (2012), la struttura all'interno della pellicola rappresenta il luogo dello scontro finale tra i Mercenari e i terroristi guidati da Vilain (Jean Claude Van Dame). Statistiche PasseggeriAnno030.00060.00090.000120.000150.000180.000210.000240.0001995200020052010201520202025PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-23e3f2bf7ddf962344f6ff1bbb7fd02ab76a721b74a32f2168f7a6ef015ab31c31290b788ca80ba85fab73a31fed9e41db173b68451d7b9013c92a83312469e2__zr6046524-cls-31708165:hover{pointer-events:none}.mw-chart-23e3f2bf7ddf962344f6ff1bbb7fd02ab76a721b74a32f2168f7a6ef015ab31c31290b788ca80ba85fab73a31fed9e41db173b68451d7b9013c92a83312469e2__zr6046524-cls-31708166:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-23e3f2bf7ddf962344f6ff1bbb7fd02ab76a721b74a32f2168f7a6ef015ab31c31290b788ca80ba85fab73a31fed9e41db173b68451d7b9013c92a83312469e2__zr6046524-cls-31708167:hover{cursor:pointer}.mw-chart-23e3f2bf7ddf962344f6ff1bbb7fd02ab76a721b74a32f2168f7a6ef015ab31c31290b788ca80ba85fab73a31fed9e41db173b68451d7b9013c92a83312469e2__zr6046524-cls-31708168:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-23e3f2bf7ddf962344f6ff1bbb7fd02ab76a721b74a32f2168f7a6ef015ab31c31290b788ca80ba85fab73a31fed9e41db173b68451d7b9013c92a83312469e2__zr6046524-cls-31708169:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto di Plovdiv Collegamenti esterni (BG) Sito ufficiale, su plovdivairport.com (archiviato dall'url originale il 19 dicembre 2010).
Luchthaven Plovdiv

Luchthaven Plovdiv (IATA: PDV, ICAO: LBPB) (Bulgaars: Летище Пловдив, Letishte Plovdiv) is het vliegveld van de tweede stad van Bulgarije, Plovdiv. De luchthaven is gelegen op 12 km ten zuidoosten van het centrum van Plovdiv. De luchthaven wordt ook vaak Luchthaven Plovdiv Kroemovo genoemd naar het dorpje dat 12 km ten zuidoosten van Plovdiv ligt, net ten westen van de luchthaven. Omdat de locatie van het vliegveld dicht bij de Bulgaarse skigebieden Bansko and Pamporovo ligt, is de luchthaven vooral actief tijdens het winterseizoen. Het voornaamste vliegverkeer is van charters naar en vanaf het Verenigd Koninkrijk, Ierland en Rusland. Het vliegveld speelt ook een belangrijke rol in noodsituaties en wordt soms gebruikt als alternatief voor luchthaven Sofia, die op ongeveer 150 km afstand ligt of 1,5 uur rijden over de Trakiya-autosnelweg. Op 25 december 2009 startten de eerste vluchten naar Moskou. Terminal De nieuwe terminal werd officieel in gebruik genomen op 1 juli 2009. Het nieuwe passagierterminalgebouw heeft 10 check-in desks en 6 gates. Het is ontworpen voor een maximale capaciteit van 500.000 reizigers per jaar. Krumovo Air Base Aan de zuidwestzijde van de luchthaven ligt de 24e Helicopter Air Base van de Bulgaarse luchtmacht, met Eurocopter AS 532, Mil Mi-24, Mil Mi-17 en Bell 206 eenheden. Luchtvaartmuseum Plovdiv Naast de luchthaven ligt het enige luchtvaartmuseum van Bulgarije. Het museum werd geopend in 1991 en heeft een rijke collectie van vliegtuigen, zowel moderne als uit de Koude Oorlog en het Derde Bulgaarse Koninkrijk.
Aeroportul Plovdiv

Aeroportul Plovdiv (IATA: PDV, ICAO: LBPD) este un aeroport din Plovdiv, Bulgaria ce deservește zona Plovdiv. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 221.721 de pasageri. A fost deschis în 1981 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 182 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Este operat de HNA Group⁠(d). Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 12/30 are suprafața de beton și dimensiunile 2.500 m × 45 m. Terminale Note Vezi și
Plovdivs flygplats

Plovdivs flygplats (IATA: PDV, ICAO: LBPD) (bulgariska: Летище Пловдив, Letishte Plovdiv) är en internationell flygplats i Bulgarien. Den ligger i den centrala delen av landet, 140 km sydost om huvudstaden Sofia. Plovdivs flygplats ligger 184 meter över havet. Terrängen runt Plovdivs flygplats är varierad. Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Plovdiv.
Euxinográd palota

Az Euxinográd palota Várnától 8 kilométerre fekszik; stílusa a francia kastélyokra emlékeztet. Az épület elődje egy kolostor volt, ezt I. Ferdinánd bolgár cár építtette át, így kapta mai formáját. Kertje mind az angol, mind a francia kertépítészeti stílus jegyeit magán viseli. A palota rendkívül fontos helyszíne a bolgár történelemnek: itt kiáltották ki ugyanis az egyesített Bulgáriát 1885-ben. Az Oszmán Birodalomból kivált Kelet-ruméliai autonóm régió egyesült a Bolgár Fejedelemséggel. Jegyzetek