NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Burgas-See

Der Burgas-See (bulgarisch Бургаско езеро) liegt inmitten und westlich der Stadt Burgas. Er trug bis 1942 den Namen „Waja“ (bulgarisch Вая). Der Burgas-See ist der größte natürliche See in Bulgarien. Er ist ein Liman und liegt auf dem östlichen Nord-Süd-Migrationsweg der Zugvögel, der Via Pontica. Er ist an drei Seiten von der Stadt Burgas umgeben. Seine Länge beträgt 9,6 km, die Breite 4,5 km. Die Wasserfläche des Sees ist 27,6 Quadratkilometer. Der Burgassee hat eine durchschnittliche Tiefe von 0,7 m und eine Maximaltiefe von 1 m. Der Burgas-See Der Burgas-See ist im Osten vom Schwarzen Meer durch die schmale Nehrung Kumluka getrennt, auf der sich ein Teil der Industriezone Süd und die Burgasser Viertel Pobeda und Akaziite befinden. Im südlichen Teil gab es in früheren Jahrhunderten eine Verbindung zum Mandra-See, die der Stadtentwicklung gewichen ist. Heute ist der Burgas-See durch einen Kanal mit dem Schwarzen Meer am Ende durch eine Schleuse verbunden. Am Süden des Sees liegt das Stadtviertel Gorno Eserowo. Im nördlichen Teil grenzt der See an die Stadtviertel Dolno Eserowo und Slawejkow. Im westlichen Teil münden die Flüsse Lijtoska, Sandardere und Tschukarska. Das Wasser ist leicht salzig. Das Ufer des Sees ist umgeben von einem grünen Ring aus Schilf. In diesem Teil wurde zuerst ein Naturschutzgebiet eingerichtet, dass heute den Ganzen See umfasst. 1989 wurde der Serr von BirdLife International als Important Bird Area eingestuft. 1998 wurde der See in der CORINE-Liste aufgenommen und 2003 in der Ramsar-Liste. Geschichte Bis in den 1950er-Jahren war der Burgassee gemeinsam mit dem Mandra-See für seinen Fischreichtum berühmt und wurde wirtschaftlich genutzt. Vor allem hier entwickelte sich in den Jahrhunderten die Fischereiindustrie Bulgariens. Nach dem Bau der Ölraffinerie Neftochim wurde der See stark verschmutzt und das ökologische Gleichgewicht gestört. In den letzten Jahren, vor allem nachdem die Seen zu Naturschutzgebieten erklärt wurden, änderte sich die Lage. Heute ist wieder, dank des erholten Fischbestands, Fischfang möglich. Flora und Fauna Der Burgas-See ist ein Süßwassersee und besitzt einen großen Reichtum an Tier- und Pflanzenwelt. Fauna Im See leben 25 Fischarten, 245 Vogelarten und 60 Arten von wirbellosen Tieren. 671 der Vogelarten sind im Roten Buch Bulgariens verzeichnet. Weblinks Offizielles Web-Portal des Burgas-Sees Feuchtgebiet Burgas Burgas Lake. Important Bird Areas, birdsinbulgaria.org
Lake Burgas

Lake Burgas (Bulgarian: Бургаско езеро, Burgasko ezero) or Lake Vaya (езеро Вая, ezero Vaya), located near the Black Sea west of the city of Burgas, is the largest natural lake in Bulgaria, with an area of 27.60 km2, a length of 9.6 km and a width of 2.5 to 5 km. It is up to 34 m deep. The lake's waters contain relatively little salt (about 4-11‰). Lake Burgas is inhabited by a wide variety of species, including 23 fish, 60 invertebrates and 254 bird species (of which 61 are endangered in Bulgaria and 9 in the world). An important fish-producing reservoir in the past, Lake Burgas lost much of its economic importance after the construction of the petrochemical plant near the city, but has witnessed an increasing number of species and decreasing pollution in recent years. References Michev, Nikolay; Tsvetko Mihaylov; Ivan Vaptsarov; Svetlin Kiradzhiev (1989). Geographical dictionary of Bulgaria. Sofia: Nauka i izkustvo.
Lago Burgas

El Lago Burgas (en búlgaro: Бургаско езеро, romanizado: Burgasko ezero) o Lago Vaya (езеро Вая, ezero Vaya), ubicado cerca del Mar Negro al oeste de la ciudad de Burgas, es el lago natural más grande de Bulgaria, con una superficie de 27,60 km 2, una longitud de 9,6 km y una anchura de 2,5 a 5 km. Tiene hasta 34 m de profundidad. Las aguas del lago contienen relativamente poca sal (alrededor de 4-11‰). El lago Burgas está habitado por una gran variedad de especies, incluidos 23 peces, 60 invertebrados y 254 especies de aves (de las cuales 61 están en peligro de extinción en Bulgaria y 9 en el mundo). En el pasado fue un importante reservorio de producción de peces, pero ha perdido gran parte de su importancia económica después de la construcción de la planta petroquímica cerca de la ciudad, aunque se ha identificado un aumento en el número de especies y una disminución de la contaminación en los últimos años. Referencias Michev, Nikolay; Tsvetko Mihaylov; Ivan Vaptsarov; Svetlin Kiradzhiev (1989). Geographical dictionary of Bulgaria. Sofia: Nauka i izkustvo.
Lac de Bourgas

Le lac de Bourgas (en bulgare : Бургаско езеро, Burgasko ezero) ou lac Vaya (езеро Вая, ezero Vaya), situé près de la mer Noire, à l'est de la ville de Bourgas, est le plus grand liman de Bulgarie. Cette lagune dont la pollution et l'eutrophisation étaient devenues aigües depuis les années 1970 au moins, fait l'objet de programmes de restauration environnementale, dans le cadre de la Convention de Bucarest. Notes et références Voir aussi Articles connexes Bourgas Mer Noire Convention de Bucarest Liens externes Ressource relative à la géographie : Service d'information sur les Sites Ramsar Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Bulgarie
Lago di Burgas

Il lago di Burgas (in bulgaro Бургаско езеро?, Burgasko ezero), posizionato vicino al Mar Nero, a est della città di Burgas, è il più grande lago naturale della Bulgaria; ha un'area di 27,6 km², una lunghezza di 9,6 km e una larghezza compresa tra i 2,5 e i 5 km. Biologia Le sue acque contengono poco sale (circa 4-11‰), quindi vi abitano molte specie di animali, incluse 23 di pesci, 60 di invertebrati e 254 di uccelli (di cui 61 sono minacciate in Bulgaria e 9 nel mondo intero). In passato importante riserva per la produzione di pesci, il lago di Burgas perse molta della sua influenza economica dopo la costruzione di una fabbrica petrolchimica vicino alla città, ma negli ultimi anni le specie in esso presenti sono aumentate e l'inquinamento è diminuito. Bibliografia Nikolay Michev, Tsvetko Mihaylov, Ivan Vaptsarov, Svetlin Kiradzhiev, Geographical dictionary of Bulgaria, Sofia, Nauka i izkustvo, 1989. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su lago di Burgas
Jezioro Burgaskie

Jezioro Burgaskie – nizinne jezioro limanowe w południowo-wschodniej Bułgarii, w Obwodzie Burgas. Zajmuje powierzchnię 27,6 km² i jest największym naturalnym zbiornikiem w kraju. Warunki naturalne Charakteryzuje się wyjątkowo niewielką głębokością: głębokość maksymalna wynosi 1 m, natomiast średnia głębokość to już tylko 0,7 m. U wschodniego brzegu leży miasto Burgas, czwarte pod względem liczby mieszkańców miasto w Bułgarii. Jezioro połączone jest z Morzem Czarnym kanałem ze śluzą. Większość wybrzeża zajmują trzcinowiska trzcin (Phragmites) i pałki (Typha); występuje także mannica (Puccinellia). Awifauna Od 2005 roku BirdLife International uznaje Jezioro Burgaskie za ostoję ptaków IBA. Wskazuje 12 gatunków, które zaważyły na tej decyzji („trigger species”). Spośród nich jedynie bączek (Ixobrychus minutus) gnieździ się na jeziorze; pozostałe 13 zimuje na nim lub zatrzymuje się podczas przelotów. Dwa gatunki – sterniczka zwyczajna (Oxyura leucocephala) i bernikla rdzawoszyja (Branta ruficollis) – są zagrożone. Pelikan kędzierzawy (Pelecanus crispus) jest narażony na wyginięcie, a pozostałe 8 uznano za gatunki najmniejszej troski. Są to: gęś białoczelna (Anser albifrons), łabędź krzykliwy (Cygnus cygnus), głowienka zwyczajna (Aythya ferina), czernica (Aythya fuligula), pelikan różowy (Pelecanus onocrotalus), kormoran mały (Microcarbo pygmeus), kormoran zwyczajny (Phalacrocorax carbo) i mewa romańska (Larus michahellis). Przypisy
Бургасское озеро

Бурга́сское о́зеро (устар. Ваякьойское, Вая; болг. Бургаско езеро) — лиман, расположенный на западном побережье Чёрного моря возле города Бургас. Его площадь 27,6 км², глубина достигает 1,3 метров. Воды озера имеют минерализацию 1,7-45 ‰. Озеро образовалось в конце плиоцена как морской лиман благодаря повышению уровня Чёрного моря в послеледниковый период, что привело к затоплению устьев рек и формированию залива. С отступлением уровня моря в конце средневековья большую часть западной части Бургасского залива залили речные отложения, вынесенные несколькими малыми реками. Французский офицер Андре-Жозеф Лаффит-Клаве, посетивший регион в 1784 году, описывает Бургас как крупнейший город на побережье залива, и впервые устанавливает название залива — Бургасский, с замечанием, что раньше этот город был известен как Порос. Лиман западнее города он также назвал Бургасским озером, а естественную проток, соединяющую лиман с Чёрным морем — как Бургасская река. Осушение болот начали в 1921 году, с целью освобождения места для развития города Бургас и региона целиком. Болота были превращены в озёра, заполненные водами рек, пополняли болота, берега укреплены. Во второй половине 1940-х и в 1980-х годах происходит укрепление берегов озера и развитие современных микрорайонов города Бургас. Сегодня солёность воды составляет около 4÷11 % и имеет значительные годовые и сезонные колебания. Озеро связано с морем каналом со шлюзом. Гидрологический режим водоёма поддерживается благодаря пресным водам из озера Мандра. В западной части лимана организована природоохранная территория под названием «Вая», которая в настоящее время охватывает 12 % площади озера. В 2003 году озеро Бургас было объявлено водно-болотными угодьями международного значения в рамках Рамсарской конвенции в составе природоохранной территории Бургасские озёра. Примечания Литература Мичев, Николай; Цветко Михайлов, Иван Вапцаров, Светлин Кираджиев (1989). Geographical dictionary of Bulgaria. София: Наука и изкуство.
Бургаско језеро

Бургаско језеро (буг. Бургаско езеро) или Језеро Ваја (езеро Вая, ezero Vaya), налази се у близини Црног мора западно од Бургаса, највеће је природно језеро у Бугарској, са површином од 27,60 km², дугачко је 9.6 км а има ширину од 2.5 до 5 км. Највећа дубина језера износи 34 метара. Вода у језеру садржи релативно мало соли (у распону од 4 до 11‰). Бургаско језеро је насељено различитим животињским врстама, укључујући 23 врста риба, 60 врста бескичмењака и 254 врста птица (од којих су 61 врста угрожених у Бугарској а 9 врста у свету). Језеро је било веома важан извор рибљег фонда у прошлости, али данас је изгубило велики део свог економског значаја након изградње петрохемијских постројења у близини језера, али представља станиште све већем броју врста и смањеној контаминацији у задњих неколико година. Референце
Burgassjön

Burgassjön (bulgariska: Бургаско езеро, Burgasko ezero) eller Vajasjön (езеро Вая, ezero Vaja), belägen nära Svarta havet väster om staden Burgas, är Bulgariens största naturliga sjö, 27,6 kvadratkilometer stor. Sjön har låg salthalt (omkring 4–11 ‰) och har ett rikt djurliv, med 23 fiskarter, 60 arter ryggradslösa djur och 254 fågelarter. Burgassjön var tidigare ekonomiskt viktig som fiskproducerande sjö, men förlorade denna betydelse då en kemisk fabrik byggdes nära sjön. På senare år har dock sjöns miljö förbättrats och antalet djurarter ökat.
Вая

Озеро Вая (болг. езеро Вая), також озеро Бургас, Бургаське озеро (болг. Бургаско езеро) — лиман розташований на західному узбережжі Чорного моря біля міста Бургас, є найбільшим природним озером Болгарії. Його площа 27,60-28,99 км², довжина 9,6 км і ширина від 2,5 до 5 км. Глибина сягає 13 м. Води озера мають мінералізацію біля 4-11‰. Його фауна становить 23 види риб, 60 видів безхребетних і 254 видів птахів. Історія Озеро Вая утворилося наприкінці пліоцену як морський лиману завдяки підвищення рівня моря у післяльодовиковий період, що призвело до затоплення гирл річок і формування затоки. З відступом рівня моря наприкінці середньовіччя більшу частину західної частини Бургаської затоки замулили річкові відкладення, винесені кількома малими річками. Сформовані болотисті місцевості були відомі як Ваякойське і Язеклійське болота, які під час східних вітрів з моря робилися непрохідними. Лафіт-Клаве, який відвідав регіон в 1784 році, визначає Бургас як найбільше місто на узбережжі затоки, і вперше встановлює назву затоки — Бургаська, із зауваженням, що раніше це місто було відоме як Порос. Лиман на захід від міста він також назвав Бургаське озеро, і природну потоку, що поєднувала лиман із в Чорним морем — як річка Бургаська. Заповнення боліт розпочали в 1921 році, з метою звільнення місця для розвитку міста Бургас і регіону цілком. Болота були перетворені на озера, що заповненні водами річок, які поповнювали болота, берега укріплені. Розбудова каналу до Язеклійського болота триває до 1928 року. У другій половині 1940-х і в 1980-х роках відбувається зміцнення берегів озера і розбудова сучасних мікрорайонів міста Бургас. Сьогодні, солоність води становить близько 4-11%, і має значні річні та сезонні коливання. Озеро пов'язано з морем каналом із шлюзом. Гідрологічний режим водойми підтримується завдяки прісних вод з озера Мандри. У західній частині до лиману впадають річки Айтоська, Съндердере і Чукарська. У цій частині лиману організована природоохоронна територія під назвою «Вая», яка в даний час охоплює 12% площі озера. У 2003 році озеро Бургас був оголошений водно-болотними угіддями міжнародного значення в рамках Рамсарської конвенції у складі природоохоронної території Бургаські озера. Посилання Література Мичев, Николай; Цветко Михайлов, Иван Вапцаров, Светлин Кираджиев (1989). Geographical dictionary of Bulgaria. София: Наука и изкуство.
Овча купел (парк)

Парк „Овча купел“ се намира в квартал „Овча купел“ в София. Паркът е разделен на две части от булевард „Овча купел“. Западната половина на парка е заключена между бул. „Овча купел“, ул. „Лечебен извор“, ул. „683-та“ и ул. „Буземска“. В тази половина са изградени зони за игра, дървени пейки с масички, естрада. Ориентировъчната обща площ на тази част е 36 декара. Източната половина на парка е заключена между бул. „Овча купел“, Владайска река и ул. „672-ра“. Ориентировъчната обща площ на тази част е 51 декара. В тази част на парка се намира Националната специализирана болница за физикална терапия и рехабилитация, лечебният плаж „Овча купел“ с минерален басейн, сградата на някогашната обществена баня и паметна плоча на загиналите по време на Владайското въстание през септември 1918 година. Традиционно в парк „Овча купел“ на 6 септември за Деня на Съединението се провежда празник-събор на район „Овча купел“. Владайска река разделя парк „Овча купел“ от парк „Славия“, в който се намират стадион „Славия“ и зимната пързалка „Славия“. В близост се намира Автогара Запад. Източници
Černomorec

Černomorec (bulharsky Черноморец) je město v jihovýchodním Bulharsku, na břehu Černého moře. Administrativně je součástí obščiny Sozopol v burgaské oblasti. Černomorec je oblíbené letovisko. Černomorec leží asi 24 kilometrů jihovýchodně od sídelního města oblasti Burgas, v jižní části burgaského zálivu, který je největším zálivem bulharského pobřeží Černého moře. Do roku 1951 se obec nazývala Sveti Nikola (Свети Никола, Svatý Mikuláš, nebo řecky Άγιος Νικόλαος, Agios Nikolaos). Městská práva získal Černomorec teprve 2. prosince 2009. Černomorec se rozkládá na nízkých zvlněných svazích pohoří Strandža. Asi 5 kilometrů východně od města leží největší bulharský ostrov Svatý Ivan. Na jihovýchodě leží starobylé město Sozopol. Ve městě je pravoslavný chrám zasvěcený patronu města Svatému Mikuláši. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Chernomorets na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Černomorec na Wikimedia Commons
Tschernomorez (Oblast Burgas)

Tschernomorez (auch Chernomorez oder Chernomorets geschrieben, bulgarisch Черноморец) ist eine Kleinstadt in der Gemeinde Sosopol, Provinz Burgas an der bulgarischen Schwarzmeerküste. Die Stadt liegt auf mehreren kleinen felsigen Halbinseln zwischen den Buchten Vromos und Sosopol im südlichen Teil vom Golf von Burgas. Bis 1951 hieß die Stadt Sweti Nikola (zu dt. Heiliger Nikola). Rund 8 km südlich von Tschernomorez liegt Sosopol und ca. 30 km nördlich die Provinzhauptstadt Burgas (siehe Karte unten). Beide sind über die vierspurige Fernstraße Burgas-Sosopol gut erreichbar. Busverbindungen zu den beiden Städten finden stündlich in beide Richtungen vom Busbahnhof (Awtogara) statt und werden von Sozopolbus und Burgasbus betrieben. Bilder Weblinks Underwater search yields treasure trove of archaeological finds in Bulgaria’s Vromos Bay. The Sofia Globe, 12. September 2012, abgerufen am 14. September 2012.
Chernomorets

Chernomorets (Bulgarian: Черноморец [t͡ʃɛrnoˈmɔrɛt͡s]) is a town on the Black Sea coast of southeastern Bulgaria. Administratively part of Sozopol Municipality, Burgas Province, Chernomorets is a popular seaside resort. Chernomorets lies some 24 kilometres (15 mi) southeast of the provincial capital Burgas, at the south coast of Burgas Bay, the Bulgarian Black Sea Coast's largest bay. Until 1951, it was known as Sveti Nikola (Свети Никола, "Saint Nicholas"). Chernomorets means "Black Sea man". Previously a village, it received town privileges on 2 December 2009 on the grounds that it met the demographic and infrastructure requirements due to its resort status. The town has a primary school, a kindergarten, and a cultural centre (chitalishte). Chernomorets lies at the low northern slopes of the Strandzha mountain, between Cape Emine to the north and the Arkutino marshland to the south. To the east is St. Ivan Island, with Sozopol to the southeast of the town along the seaside road. Chernomorets has an Eastern Orthodox church dedicated to the town patron Saint Nicholas. A landscaped garden called the "Garden of Eden" lies just in front of it. Gallery References "Underwater search yields treasure trove of archaeological finds in Bulgaria's Vromos Bay". The Sofia Globe. 2012-09-12. Retrieved 2012-09-14.
Chernomorets

Chernomorets (en búlgaro, Черноморец) es una ciudad ubicada en el municipio de Sozopol, en la provincia de Burgas, en el sudeste de Bulgaria.​ Está situado en una bahía entre Burgas y Sozopol (9 km) y ofrece un acceso conveniente a cualquiera para el entretenimiento y la vida nocturna. Fue proclamada ciudad en 2009. La ciudad es un lugar de vacaciones establecido, que es visitado por turistas. La línea costera rocosa de la playa de Chernomoretz ofrece lugares apartados para tomar el sol, la natación y la pesca. Una de las mejores playas de la región se encuentra al sur de la ciudad, en el camping Gradina. Tiene una iglesia, muchos hoteles pequeños, medianas empresas y viviendas privadas. Referencias
Tchernomorets (ville)

Tchernomorets ou Tchernomorec (en bulgare, Черноморец) est une petite ville de l'est de la Bulgarie. Géographie La ville de Tchernomorets est située au bord de la mer Noire, dans la partie méridionale du littoral bulgare, à 24 km au sud-est de Bourgas. Elle est située au bord du Golfe Sveti Nikola (Saint-Nicolas), qui est à la limite sud-est du golfe de Bourgas. Du côté terrestres, la ville est entourée de petites collines qui constituent les limites nord-est du massif de la Strandja. La ville fait partie de la commune de Sozopol. Histoire Des traces de présence humaine ont été découvertes sur la petite presqu'île de Chrisosotira (du grec Christ-Sauveur), appelée Presqu'île Le monastère par les habitants de la ville. Lors de travaux agricoles et de construction, des objets (bijoux, pièces de monnaie) en bronze, argent et or datant de diverses époques. Des traces de monastères et prieurés byzantins ont été découvertes à divers endroits le long du rivage : aux lieux-dits Monastirité (Les monastères), Dardanité et dans le golfe Sveti Nikola. Les fonderies et les ateliers de fabrication de pièces de monnaie de l'antique Apollonia (actuelle Sozopol se trouvaient au lieu-dit Kouroutchéshma. Le village Sveti Nikola (Saint-Nicolas) naît en 1728, à 3-4 km au sud-ouest de l'emplacement actuel de la ville, à l'endroit appelé, de nos jours, Dimitriurt. Les premiers habitants sont venus d'Atiya, Otmanliy et Tchéngéné skélya ; ils se sont installés sur les pourtours nord de la Strandja. Le village étant situé loin des grands axes de circulation, les habitants ont conservé, jusqu'à la fin des années 1930, un parler, des costumes et des traditions propres. En 1930 fut construite la chaussée asphaltée entre Bourgas et Sozopol. Ceci supprima la boue qui était très fréquente dans le village pendant la période hivernale ; les habitants n'eurent donc plus besoin d'utiliser des échasses pour circuler dans le village. Dans le cadre de la politique de déchristianisation, le nom du village fut changé, en 1951, de Sveti Nikola en Tchernomorec. Économie L'économie de la localité repose, en grande partie, sur le tourisme estival. Mis à part les activités balnéaires et maritimes, il existe plusieurs centres d'intérêt touristique : l’église Sveti Nikola, bâtie en 1849 au bord de la mer ; les ruines de la forteresse du cap Akra, à 2 km au nord-ouest de la ville ; les ruines de la forteresse Talaskara, sur la presqu'île Tchérvénka, à 2 km au sud-est de la ville ; la presqu'île Tchérvénka remarquable pour ses formations rocheuses et les espèces vivantes rares ; les restes du village préhistorique dans le camping "Gradina". Galerie Voir aussi Liens internes Commune de Sozopol Liens externes (bg) Site officiel de la municipalité de Sozopol (bg) Photos de Chernomorets et des environs Notes et références Portail de la Bulgarie
Czernomorec

Czernomorec (bułg. Черноморец) – miasto w południowo-wschodniej Bułgarii, w obwodzie Burgas, w gminie Sozopol, kurort na wybrzeżu Morza Czarnego, położony pomiędzy przylądkami Akra i Tałasakra. Znajduje się ok. 25 km na południowy wschód od Burgasu. Do 1951 roku miejscowość nosiła nazwę Sweti Nikoła (bułg. Свети Никола, tłum. Święty Mikołaj). Prawa miejskie posiada od 2009 roku. Galeria Przypisy
Cernomoreț

Cernomoreț (în bulgară Черноморец) este un oraș în comuna Sozopol, regiunea Burgas, Bulgaria. Demografie La recensământul din 2011, populația orașului Cernomoreț era de 2.059 locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (89,89%) erau bulgari. Pentru 7,04% din locuitori nu este cunoscută apartenența etnică. Note
Черноморец (город)

Черноморец (болг. Черноморец) — город в Болгарии. Расположено у самого берега Чёрного моря. Находится в Бургасской области, входит в общину Созопол. Население составляет 2254 человека. Изначальное название города — Свети Никола. Политическая ситуация В местном кметстве Черноморец, в состав которого входит Черноморец, должность кмета (старосты) исполняет Добри Стоянов Добрев (коалиция в составе 3 партий; Союз свободной демократии (ССД), Болгарский демократический союз «Радикалы», движение НАШИЯТ ГРАД) по результатам выборов правления кметства. Кмет (мэр) общины Созопол — Панайот Василев Рейзи (коалиция в составе 3 партий; Союз свободной демократии (ССД), Болгарский демократический союз «Радикалы», движение НАШИЯТ ГРАД) по результатам выборов в правление общины. Ссылки Статистика населения http://www.sozopol.bg/index.php?option=com_content&view=article&id=5891&Itemid=62
Черноморець (місто)

Черноморець — місто в Болгарії у Бургаській області. Розміщене на узбережжі Чорного моря, входить до складу громади Созопол. До 1951 року місто мало назву Святий Микола (болг. Свети Никола). Посилання Статистика населення [Архівовано 15 березня 2016 у Wayback Machine.] Розташування на електронній мапі bgmaps.com[недоступне посилання з серпня 2019] Розташування на електронній мапі emaps.bg[недоступне посилання з червня 2019]
Вацлав Хавел (площад в София)

„Вацлав Хавел“ е площад в София. Намира се между булевард „Евлоги и Христо Георгиеви“ и улиците „Шипка“ и „Асен Златаров“, срещу входа на Националната военна академия. Именуван е в чест на чешкия писател, драматург, правозащитник и политик Вацлав Хавел. Идеята за това е от 2016 г. на Софийския дискусионен форум и получава подкрепата на посолството на Чехия в София и „Библиотеката на Вацлав Хавел“ в Прага. Площадът е именуван на Вацлав Хавел с решение на Столичния общински съвет от 8 октомври 2020 г. Източници