Rusze

Rusze (bolgárul: Русе, korábban Ruszcsuk, törökül Rusçuk, régies magyar neve Oroszcsík) város Bulgária északkeleti részén, a Duna jobb partján, Gyurgyevó (Giurgiu) román várossal szemközt. Rusze megye és Rusze község székhelye. 2005 végén 157 540 lakosa volt, amivel Bulgária 5. legnépesebb városa. Földrajz Rusze Bulgária északkeleti részén található, Bukaresttől 75 km-re délre, a Fekete-tenger partjától 200 km-re nyugatra, a fővárostól, Szófiától pedig 320 km-re északkeletre. A Duna jobb partján fekszik, amely három folyóterasszal rendelkezik 15–22, 30–66 és 54–65 m magasságban. Átlagos tengerszint feletti magassága 45,5 m. Belterülete mintegy 11 km hosszan nyúlik el a folyó partján ellipszis alakban, nyugaton a Ruszenszki Lom folyó torkolatától keleten a Szrabcseto (Сръбчето) nevű dombig. A város déli részén emelkedik a 159 m magas Leventa (Левента), más néven Szarabair (саръбаир) nevű domb. Történelem A legkorábbi, újkőkorszaki települések nyomai a Kr. e. 3. és 2. évezredből származnak. A későbbi trák település Vespasianus uralkodása idején (69–79) római katonai és hajózási központtá fejlődött a Sexaginta Prista („Hatvan hajó”) néven Moesia (és a Római Birodalom) északi határát védő erődrendszer részeként, védelmül a Dunán túlról érkező támadásokkal szemben. A Singidunum és a Duna-delta közötti úton fekvő erődöt a 6. században pusztították el avar és szláv támadások. A második bolgár birodalom alatt, a 12–14. században Ruszétől 30–35 km-re délre épült meg Cserven városa, és ez lett a bolgár püspökök székhelye. A török hódítás és rombolás után Cserven lakói áttelepültek Ruszcsukba, amely élénk török kikötővárossá vált. Az Oszmán Birodalom egyik fő városának számított. A 19. században Rusze a Tuna-vilajet székhelyeként fejlődött tovább. Az Oszmán Birodalom első vasútvonala, a Rusze–Várna-vasútvonal 1866-ban nyílt meg; ennek részeként a városban épült a mai Bulgária első vasútállomása is. Midhat pasa uralma alatt létesült a városban az első nyomda, amely török és bolgár nyelvű újságot nyomtatott. A felvilágosult pasa közigazgatási reformot hajtott végre, újjászervezte az oktatást, városrendezéssel foglalkozott és szőlészeti mintagazdaságot hozott létre. Több európai ország nyitott konzulátust, szállodák és könyvtárak létesültek. Az 1878-ban a török uralom alól felszabadult Bulgária legnépesebb városa Rusze lett, 26 000 lakosával. Gazdasága gyorsan fejlődött, a Duna által biztosított európai kapcsolatnak is köszönhetően. Az olasz, osztrák, német és bolgár építészek tervei alapján emelt épületek miatt „kis Bécsnek” is nevezték. A várost a túlparti Gyurgyevóval összekötő közúti és vasúti híd, a Duna híd az 1950-es években épült. Önkormányzat és közigazgatás Népesség Gazdaság Közlekedés A várost érinti az észak–déli irányú E85-ös és a kelet–nyugati irányú E70-es európai út. Bukarest és Rusze között a két út fonódik (DN5-ös főút (Románia)), Gyurgyevótól a Duna hídon át érik el a várost, majd előbbi déli irányba, Veliko Tarnovo felé, utóbbi pedig délkeleti irányba, Várna felé vezet. Vasútállomása csomóponti szerepű; az 1866-ban megnyitott Rusze–Várna-vasútvonal mellett Gorna Orjahovicán át Szófia, valamint a Duna hídon át Bukarest felé is vezet vasútvonal. A vasútállomás mellett működik az Avtogara Jug, a város fő távolsági autóbusz-állomása. A központi állomástól délnyugatra található Dolapite megállóhely; a központi állomás és a Duna híd elágazása között Rusze-Tovarna megállóhely és Rusze-Razpredelitelna vasútállomás; innen délnyugatra pedig Obrazcov Csiflik vasútállomás, Cservena Voda megállóhely és Jasztrebovo megállóhely. A város ipari területeit és létesítményeit számos iparvágány szolgálja, köztük a Duna híd lábánál található Rusze-Szever vasútállomás. Rusze tömegközlekedését 8 trolibusz- és 18 autóbuszvonal biztosítja. Érinti az EuroVelo 6 részét képező Duna menti kerékpárút. A legközelebbi nemzetközi repülőtér a 70 km-re északra található Henri Coandă nemzetközi repülőtér (Bukarest–Otopeni). A Ruszei repülőtér kisgépes és cargo forgalomra rendelkezik engedéllyel. A Ruszei kikötő a legnagyobb dunai kikötő Bulgáriában; közúti és vasúti kapcsolattal is rendelkezik. Kultúra Itt működik a Ruszei Angel Kancsev Egyetem. Turizmus A város főbb nevezetességei: Múzeumok: Nemzeti Szállítási Múzeum, Helyi Történeti Múzeum (a Battenberg-palotában), Nemzeti Hősök Pantheonja, Kaliopa-ház, Zaharij Sztojanov-múzeum, Tonka anyó múzeuma Templomok: Szentháromság-templom, Szent Theotohosz-templom, Szent György-templom, Szent Mihály arkangyal-templom, Szent Petka-templom, Csodatevő Szent Miklós-templom, római katolikus templom, örmény templom, metodista templom, Szeid pasa-mecset Szabadság-szobor: a New York-i szobor mása, 1908-1911-ben épült Ruszei tévétorony, 2001-ig a Balkán legmagasabb tévétornya Régi zenei gimnázium, műemléképület A várostól nem messze található a világörökség egyik színhelye, az ivanovói sziklatemplomok. Személyek Itt született Tonka Obretenova (Baba Tonka, Tonka anyó) (1812–1893) 19. századi forradalmár Itt született Michael Arlen (1895–1956) író Itt született Elias Canetti (1905–1994) Nobel-díjas író Itt született Sztefan Canev (1936) író Itt született Radi Nedelcsev (1938) festő Itt született Tanyu Kirjakov (1963) kétszeres olimpiai bajnok sportlövő Itt született Veszelin Topalov (1975) sakknagymester, a FIDE világbajnoka Testvérvárosok Gyurgyevó Huajnan Perisztéri Pozsony Saint-Ouen-sur-Seine Volgográd Budapest XI. kerülete (Újbuda) (2010) Trogir Jegyzetek Források Bács Gyula: Bulgária. Panoráma útikönyvek, 1972 Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Ruse, Bulgaria című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos oldal Képek: [1] [2] [3] [4]