Læge

Denne artikel omhandler overvejende eller alene danske forhold. Hjælp gerne med at gøre artiklen mere almen. En læge er en person, der har bestået afsluttende eksamen i medicin (cand.med.) ved et godkendt lægevidenskabeligt fakultet på et universitet, og som har aflagt lægeløftet. Langt de fleste danske læger er organiseret i Lægeforeningen, som er en faglig interesseorganisation for læger i Danmark. Læger praktiserer lægevidenskab, som omhandler opretholdelsen og genopretning af det menneskelige helbred gennem forebyggelse, diagnostik og behandling af sygdom, skade og andre fysiske og psykiske lidelser. Læger er underlagt Sundhedsvæsenets Patientklagenævn. I det danske sundhedssystem skal alle borgere i princippet være tilknyttet en alment praktiserende læge. Hvis borgeren ikke selv vælger en læge, vil borgerens bopælskommune tildele borgeren en praktiserede læge. En borger, der ikke kan få tildelt en praktiserende læge, typisk fordi der ingen ledige læger er i kommunen, kaldes for spøgelsespatient. Uddannelsesforløb for læger i Danmark For at blive læge og senere speciallæge i Danmark gennemgår man følgende uddannelsesforløb: Adgangskrav til medicinstudiet Studentereksamen eller tilsvarende adgangsgivende eksamen med følgende fag: Dansk A Engelsk B Matematik A Fysik B og Kemi B (kan alternativt erstattes med fx Bioteknologi A + Fysik B, Geovidenskab A + Kemi B, eller Biologi A + Fysik C + Bioteknologi A) Eventuel gymnasial supplering (GS) hvis enkelte fag mangler Universitetsuddannelse i medicin Medicinstudiet gennemføres ved et af de fire danske universiteter: Københavns Universitet Aarhus Universitet Syddansk Universitet Aalborg Universitet Studiet består af: Bacheloruddannelse (3 år): Fokus på den raske krop og grundlæggende teori Kandidatuddannelse (3 år): Fokus på klinisk medicin og hospitalspraktik Efter bestået kandidatgrad og aflæggelse af lægeløftet opnås autorisation som læge Klinisk basisuddannelse (KBU) Obligatorisk 12-måneders praktikforløb: 6 måneder på en sygehusafdeling 6 måneder i almen praksis eller en anden afdeling Gennemført KBU giver ret til selvstændigt virke som læge Speciallægeuddannelsen Efter KBU kan læger søge optagelse i speciallægeuddannelsen, som består af to faser: Introduktionsstilling (ca. 12 måneder): Bruges til afklaring og vurdering af egnethed til valgt speciale Hoveduddannelsesstilling (typisk 4–5 år): Specialiseret uddannelse i det valgte lægelige speciale Efter fuldført hoveduddannelse opnår man speciallægeautorisation Autorisation I Danmark kræves der autorisation for at kunne arbejde og benævne sig som læge. En cand.med. opnår lægeautorisation efter aflæggelse af lægeløftet, som typisk sker ved en officiel ceremoni på universiteterne i januar eller juni, når den sidste eksamen er bestået og godkendt. Efter autorisationen gennemfører de fleste nyuddannede den kliniske basisuddannelse (KBU), der varer 12 måneder – normalt fordelt på 6 måneder i en sygehusafdeling og 6 måneder i almen praksis. Når KBU er gennemført tilfredsstillende, opnår lægen ret til selvstændigt virke, hvilket er en forudsætning for videre ansættelse i speciallægeuddannelsen. Retten til at udøve selvstændig lægefaglig virksomhed bortfalder automatisk ved det fyldte 75. år, men kan forlænges ved individuel vurdering hos Styrelsen for Patientsikkerhed. Retten til at anvende titlen "læge" bortfalder ikke. Styrelsen for Patientsikkerhed kan inddrage en sundhedspersons autorisation midlertidigt ved alvorlig faglig kritik. Ved længerevarende fratagelse kræves en domstolsafgørelse. Tidligere ordninger Tidligere var autorisationer inddelt i bogstavsbetegnelser: A-autorisation: Grundlæggende lægeautorisation (før turnus) B-autorisation: Læge med ret til selvstændigt virke C-autorisation: Speciallægeautorisation Udenlandske læger Danmark modtager hvert år et stigende antal ansøgninger om autorisation fra udenlandske læger. Norden Tidligere blev nordiske lægers autorisationer anerkendt automatisk efter en nordisk aftale, men siden 1. februar 2020 behandles disse efter fælles EU-regler. EU/EØS EU-regler påbyder gensidig anerkendelse af lægeuddannelser. Derfor kan en læge fra et EU/EØS-land som f.eks. Tyskland eller Polen normalt opnå dansk autorisation med ret til selvstændigt virke, uden at skulle gennemføre KBU. Det gælder også læger fra Norge, Sverige, Finland og Island. Forløbet med klinisk basisuddannelse (KBU) er en særlig nordisk model, som ikke anvendes i de fleste andre europæiske lande, hvor kandidaten ofte direkte har ret til selvstændig virksomhed efter endt universitetsuddannelse. Øvrige lande (uden for EØS) Læger uddannet uden for EØS skal gennemgå et godkendelsesforløb bestående af: Danskprøve (fx Prøve i Dansk 3 med minimum karakter 10 i mundtlig del) Fagprøver i medicinsk teori og klinisk praksis Kursus i dansk sundhedslovgivning Evalueringsansættelse på 6–12 måneder i hospitalsvæsenet Hvis lægen har gennemført en speciallægeuddannelse i udlandet, kan evalueringsansættelsen forkortes til 6 måneder, forudsat at uddannelsen lever op til EU-direktivets krav. Personer med EØS-statsborgerskab, men uddannet uden for EØS, kan i visse tilfælde søge autorisation efter EU-regler, hvis de har fået deres uddannelse anerkendt i et andet EØS-land og har arbejdet dér som læge i mindst tre år. Fra 2016 til 2020 steg antallet af autorisationsansøgninger fra ikke-EØS-uddannede læger fra omkring 100 til næsten 600 om året. Samtidig er sagsbehandlingstiden øget. I 2018 tog det cirka 10 måneder, mens det i 2020 var op til 22 måneder fra modtagelse til sagsbehandling påbegyndtes. Forskellige lægelige stillingsbetegnelser I sygehusvæsenet Cheflæge Den øverste lægefaglige leder ved et hospital eller en anden institution Ledende overlæge Speciallæge, som både har fagligt og administrativt ansvar for en afdeling Overlæge Speciallæge med fagligt ansvar, men uden ledelsesfunktion Afdelingslæge Erfaren speciallæge, som typisk arbejder uden ledelsesopgaver 1. reservelæge Læge under videreuddannelse, oftest i hoveduddannelsesforløb Reservelæge Læge i midlertidig eller introduktionsstilling Basislæge Læge i klinisk basisuddannelse (KBU), den første del af den postgraduelle lægeuddannelse I almen praksis Praktiserende speciallæge Selvstændig speciallæge i almen medicin Praksisreservelæge Læge i uddannelsesstilling i almen praksis Anerkendte medicinske specialer i Danmark Følgende 39 lægelige specialer er officielt anerkendt af Sundhedsstyrelsen i Danmark: Akut-, almen- og samfundsmedicinske specialer Akutmedicin Almen medicin Arbejdsmedicin Samfundsmedicin Retsmedicin Kirurgiske specialer Kirurgi Karkirurgi Plastikkirurgi Thoraxkirurgi Urologi Ortopædisk kirurgi Neurokirurgi Gynækologi og obstetrik Oto-rhino-laryngologi Oftalmologi Intern medicin (med organspecialisering) Specialerne inden for intern medicin er: Intern medicin: endokrinologi Intern medicin: gastroenterologi og hepatologi Intern medicin: geriatri Intern medicin: hæmatologi Intern medicin: infektionsmedicin Intern medicin: kardiologi Intern medicin: lungesygdomme Intern medicin: nefrologi Intern medicin: reumatologi Diagnostiske og laboratoriebaserede specialer Diagnostisk radiologi Klinisk biokemi Klinisk farmakologi Klinisk fysiologi og nuklearmedicin Klinisk genetik Klinisk immunologi Klinisk mikrobiologi Patologisk anatomi og cytologi Psykiatriske specialer Psykiatri Børne- og ungdomspsykiatri Onkologi og pædiatri Klinisk onkologi Pædiatri Kvaksalveri Betegnelsen læge er en beskyttet titel ifølge Autorisationslovens §§ 27-46 (indtil 2007 Lægeloven). Beskyttelsen omfatter også betegnelser som fodlæge og naturlæge, som man heller ikke må benytte uden at have autorisation som læge. Derimod kan enhver kalde sig f.eks. naturhelbreder eller kræftforsker uden at komme i konflikt med Autorisationsloven (dette kan dog til gengæld være en overtrædelse af Markedsføringsloven). Alternative behandlere kan erhverve ret til den beskyttede titel registreret alternativ behandler. Titlen er ikke en godkendelse eller blåstempling af bestemte behandlingsformer. Det er strafbart at optræde som læge uden at have autorisation, eller at tage syge i behandling, hvis patientens helbred derved udsættes for fare. Selv i tilfælde hvor loven teknisk set overholdes, kan der være etiske og moralske problemstillinger at tage højde for. Referencer Se også Dyrlæge Militærlæge Tandlæge Medicinstudiet Autorisation Klinisk basisuddannelse Lægeløftet Eksterne henvisninger Helbredsprofilen: Læge - hvad kan en læge hjælpe dig med? Arkiveret 22. maj 2018 hos Wayback Machine (Helbredsprofilen) Lægeforeningens portal Ugeskrift for Læger