Площа Республіки (Берлін)

Площа Республіки (нім. Platz der Republik) розташована в берлінському районі Тіргартен в окрузі Мітте в новому урядовому кварталі німецької столиці перед Рейхстагом. У безпосередній близькості протікає річка Шпрее. На площі розміром 36 900 м², прилеглої до парку Тіргартен, розбитий газон з боскетами. Поруч з площею розташовані Рейхстаг, будинок Пауля Лебе, будинок Якоба Кайзера, будівля швейцарського посольства, Будинок культур світу та Відомство федерального канцлера Німеччини. Площа з'явилася у 1735 році після перенесення берлінської митної стіни, її використовували при королі Фрідріху Вільгельму I для стройової підготовки прусських солдатів і вона називалася плацом біля Бранденбурзьких воріт. У 1867 році площа стала міською та отримала назву Королівської (Кенігсплац, нім. Königsplatz). До зведення Райхстагу в 1884–1894 роках на його місці розташовувався палац польського графа і прусського дипломата Атанаса Рачинського (пол. Atanazy Raczyński). У 1873 році в пам'ять про три переможні військові походи була споруджена колона Перемоги, перед урочистим відкриттям якої була закладена Зігесаллее, що вела до пам'ятника. На західній стороні площі розташовувалася Кролль-опера, в північно-західній частині — будівля генерального штабу, а в північній частині — палаци посольського кварталу Альзенфіртель, один з яких зберігся досі і його використовує швейцарське посольство. У 1901 році перед будівлею Рейхстагу був встановлений національний пам'ятник Бісмарку роботи Рейнгольда Бегаса, у зв'язку з чим вигляд площі знову змінився: з'явилася бруківка та круглий газон з кількома доріжками, які вели до колони Перемоги, що стояла посередині. У 1904 і 1906 роках вигляд площі змінили: встановили пам'ятник військовому міністру Альбрехту фон Роону та мармуровий пам'ятник генерал-фельдмаршалу Мольтке. Всі три пам'ятники в 1938 році були перенесені з тодішньої Кенігсплац на площу Велика Зірка, в північній частині якої вони й знаходяться до сьогодні, вже на нових постаментах. У період Веймарської республіки (1926–1933) площа мала свою сучасну назву, нагадуючи про ліквідацію монархії в Німеччині. З приходом до влади націонал-соціалістів у Німеччині вони дали площі колишню назву «Королівська площа». Республіканська назва повернулася до площі після падіння третього рейху в 1948 році. У ході останніх боїв Другої світової війни Рейхстаг і прилегла до нього площа були сильно зруйновані. Після війни площа опинилася на території західного Берліна. Берлінська стіна, зведена в 1961 році, проходила в декількох метрах від Рейхстагу. За часів розділеного Берліна площа Республіки втратила своє центральне значення, перетворившись на галявину, яка мала успіх як місце для відпочинку і, в особливості, приготування шашлику в жителів Західного Берліна турецького походження. Частину площі використовували під стоянку і майданчик для навчання водіння. У ніч з 2 на 3 жовтня 1990 року на честь об'єднання Німеччини на площі Республіки був піднятий прапор Єдності, ймовірно, найбільший прапор ФРН розміром 6 на 10 м. У 1996—1997 роках у зв'язку з реконструкцією урядового кварталу Берліна проводився міжнародний архітектурний конкурс, у двох етапах якого взяли участь понад 300 проєктів, а перемогли два проєкти ландшафтних архітектурних бюро з Берліна (проєкт площі Республіки) і з Золотурна (проєкт парку в закруті Шпрее). Проєкти були реалізовані у 1998—2009 роках. Література Wolfgang Ribbe, Jürgen Schmädicke: Kleine Berlin-Geschichte, Stapp-Verlag, Berlin 1994, ISBN 3-87776-222-0 Heinz Ohff und Rainer Höynck (Hrsg.): Das BerlinBuch, Stapp-Verlag, Berlin 1987, ISBN 3-87776-231-X Berliner Plätze von Hans-Werner Klünner, Fotografien von Max Missmann, Nicolaische Verlagsbuchhandlung Beuermann GmbH, Seiten 76-79, Berlin 1996; ISBN 3-87584-610-9 Посилання Панорама площі Республіки і Рейхстагу [Архівовано 8 червня 2019 у Wayback Machine.]