Хидроелектрана Бочац 2

ХЕ Бочац 2 или у пуном називи Мала хидроелектрана Бочац 2 (МХЕ Бочац 2) је прибранско постројење са инсталисаном снагом електране које износи 8,76 МW, и очекиваном годишњом производњаом од 41,6 GWh електричне енергије. Изграђена је на постојећој брани компензационог базена ХЕ Бочац. Изградња објекта трајала је од 20. јула 2015. године до њеног пуштања у рад 20. августа 2018. године. Новоизграђена мала хидроелектрана „Бочац 2“ по својим специфичним карактеристикама представља јединствен објекат у оквиру система Електропривреде Републике Српске. Положај ХЕ Бочац 2 се налази на реци Врбас седам километара низводно од ХЕ Бочац 1, која је изграђена 37 година раније. Река Врбас Река Врбас чији слив се налази у западном делу Босне и Херцеговине, на територији општина Горњи Вакуф, Бугојно, Доњи Вакуф, Јајце, Бања Лука (град), Лакташи, Србац и Градишка, у којима живи преко 500.000 становника. На целокупном свом току, Врбас је створио идеалне услове за развој биодиверзитета. Литице кањона Врбаса су дом орловима, соколовима и јастребовима. Његовим зеленим водама пливају липљен, пастрмка и младица, што је сврстава у једну од најатрактивнијих за риболовни туризам. Географске карактеристике Река Врбас извире испод планине Зец (планина код Фојнице) и након 235 km дугог тока улива се у реку Саву код Српца, на 96 m надморске висине. На свом путу од извора до ушћа ртека Врбас својом вооодом усекла је композитну долину, пролазећи кроз Скопљанску котлину, Виначку клисуру, Јајачку котлину, кањонску долину Тијесно, Бањалучку котлину и Лијевче поље. На свом току она ствара три карактеристичне целине, у: горњем току од извора до Јајца река Врбас је типична планинска река с много брзака и слапова, средњем току, од Јајца до Бање Луке, река Врбас је са наглашеним падом корита као пробојница формира дубоки кречњачки кањон, доњем току, од Бање Луке до ушћа, река Врбас има карактеристике типичне равничарске река. Пре Бање Луке, Врбас пролази кроз кањон и бројне клисуре, који су заштићени Законом о заштити природних вриједности из 1955. године. Тече кроз: Скопљанску котлину, Виначку клисуру, Јајачку котлину, кањонску долину Тијесно, Бањалучку котлину а доњим током преко своје макроплавине Лијевче поље. Слив Слив реке Врбаса који има површину око 6.386 km² је издуженог облика дужине 150 km и просечне ширине 70 km. Просечна надморска висина слива је 690 м.н.в., а највиша тачка у сливу је на око 2.100 м.н.в. Просечне годишње падавине у подрућју слива крећу се одо око 800 l/m2 при ушћу Врбаса у Саву до око 1500 l/m2 на јужном делу слива. Просечно вишегодишње отицање са слива реке Врбаса износи око 132 m³/s. Просечно специфично отицање износи око 20,7 l/s/km². Поред реке Врбас њен слив чине и: 36 директне притоке дуже од 10 километара, међу којима су најзначајније реке Плива, Угар, Црна ријека и Врбања, многобројне мање притоке у горњем току, реке: Десна, Тушница, Трновача, Крушчица, Бистрица, Бунта, Вилешки поток (Вилешка ријека), Весочница, Поричница, Витина (Витинска ријека), Дубока, Прусачка и Оборачка ријека и Семешница. Хидроенергатски потенцијал Просјечан пад главног тока реке Врбас је 6 m/km, што га чини атрактивним за хидроенергетско коришћење. *Просечна надморска висина је око 690 m.n.m. Просечне годишње падавине крећу се одо око 800 l/m² на ушћу Врбаса у Саву до око 1.500 l/m² на јужном делу слива. Просечно вишегодишње отицање са слива реке Врбаса износи око 132 m³/s. Просечно специфично отицање износи око 20,7 l/s/km². Просечни коефицијент отицаја је око 0,59. Режим тока воде у сливу реке Врбас је неравномеран. Минимални протицаји падају на око 22-23% од просечног вишегодишњег протицаја. Екстремно и до 10% на Врбасу код Горњег Вакуфа и на ушћу Врбање. Максимални протицаји су од пет пута већи од средњих вишегодишњих протицаја. Велике воде појављују се у периоду март-мај, а најизраженије су у априлу. Маловодни периоди се јављају у периоду август-септембар, са минималним протицајем у августу. Техничке карактеристике Хидроелектрана „Бочац 2“ је изграђена тако да задовољава савремене трендове и технолошка достигнућа која се данас примењују у свету. Уграђена опрема произведена је од стране реномираних свјетских произвођача ки испуњава европске и светске стандарде, како у делу ефикасности, тако и делу заштите на раду и заштите животне средине. ХЕ „Бочац 2“ уграђена су два капсулна агрегата, сваки од њих тежак 55 тона и снаге 5 МW, који су данас међу првим агрегатима овог типа уграђеним на подручју бивше Југославије. Машинска зграда са 2 агрегата инсталисаног протока од 55 m³/s је лоцирана у левом боку профила. Према предложеном решењу систем има средњу годишњу производњу енергије од 41,603 GWh при средњој снази 4,746 МW. Референце Спољашње везе Хидроенергетски потенцијал РС Развојни планови предузећа "Хидроелектране на Врбасу" а.д. Мркоњић Град везани су првенствено за хидроенергетско искоришћење слива ријеке Врбас низводно од постројења ХЕ „Бочац". Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (9. новембар 2021)