NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jahorina

Jahorina es una montaña en el sureste de Bosnia y Herzegovina, repartida entre territorio de la República Srpska y de la Federación de Bosnia y Herzegovina, las dos entidades que componen el país. Se encuentra 28 km al sureste de Sarajevo, bordeando la montaña Bjelašnica.​ Su altitud es de 1.913 m s. n. m., una altitud media entre las elevaciones que rodean la zona. Etimología El nombre original era Javorina, procedente de la palabra griega Javori, relativa al subgénero Acer heldreichii de arce, un árbol muy habitual en la zona. Posteriormente, con la ocupación otomana, se cambió, como ocurría habitualmente, la "v" por la "h", resultando el nombre actual. Ubicación Pertenece a la zona de alta montaña de los Alpes Dináricos, y el macizo al que pertenece se extiende aproximadamente en 30 km, siendo uno de los picos más altos de los más altos de la zona. Se encuentra a 15 km de Pale, 28 km de Sarajevo, 200 de Banja Luka, 320 de Belgrado y 350 de Zagreb.​ Tiene una media anual de 175 días cubierta de nieve. Turismo Al igual que el resto de montañas de Sarajevo, Jahorina es un destino popular de gran variedad de deportes de invierno y actividades relacionadas. Durante los Juegos Olímpicos de Invierno de 1984, Jahorina fue la sede de las pruebas femeninas de esquí alpino (las masculinas se celebraron en Bjelašnica). Actualmente, Jahorina sigue siendo un destino popular para la práctica de esquí, senderismo y trineo. Tiene más de 40 km de pistas de esquí y unas renovadas instalaciones que incluyen hoteles, apartamentos y pensiones.​ Sus reducidos precios y la poca masificación turística le han convertido en un destino habitual para el turismo invernal centroeuropeo. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jahorina. Centro Invernal Jahorina. (en inglés)
Jahorina (montagne)

Le mont Jahorina (en cyrillique : Јахорина) est une montagne située dans le sud-est de la Bosnie-Herzégovine, au sud de la ville de Sarajevo. Son sommet culmine à 1 913 mètres. Tout comme les autres montagnes autour de Sarajevo, le mont Jahorina est une destination touristique populaire pour la randonnée pédestre et le ski. La station de ski qui a été développée sur ses pentes — qui offre le plus vaste domaine skiable de Bosnie-Herzégovine — a accueilli des épreuves sportives lors des Jeux olympiques d'hiver de 1984. Elle en était l'un des sites principaux avec les montagnes voisines de Bjelašnica et de Igman. Le mont Jahorina est mentionné dans le Journal de Zlata de Zlata Filipovic. Voir aussi Liste des stations de sports d'hiver en Bosnie-Herzégovine Liens externes (en) Site officiel de la station de Jahorina (en) Informations sur Jahorina Notes et références Portail de la montagne Portail des sports d’hiver Portail de la Bosnie-Herzégovine
Jahorina

Jahorina je planina u Bosni i Hercegovini koja pripada Dinarskom planinskom sustavu. Najviši vrh je Ogorjelica s 1.916 m nadmorske visine. Ljeti je prekrivena gustom zelenom travom, a zimi i do 3 m visokim snijegom. Jahorina se prostire od 43°39' do 43°47' sjeverne zemljopisne širine i od 18°31' do 18°43 istočne zemljopisne dužine. Izvanredna konfiguracija terena, obilje vrlo kvalitetnog snijega, pogodna klima, 20 kilometara staza za alpske discipline kao i blage padine (Rajska dolina) uvrstile su ovu planinu među najljepše i najpoznatije ski-centre. Prosječan broj dana sa sniježnim pokrivačem na Jahorini je 175, i to od listopada do kraja svibnja. Desetogodišnji prosjek visine sniježnog pokrivača u veljači iznosi 106 cm. Na četrnaestim Zimpskim olimpijskim igrama u Sarajevu, na Jahorini su održane alpske discipline za žene. Jahorina je od Sarajeva udaljena 30 km, a od Pala 15 km. Vanjske poveznice Olimpijski centar Jahorina XIV. Zimske olimpijske igre – Sarajevo 1984.
Jahorina

A Jahorina (szerb cirill: Јахорина) hegy Bosznia-Hercegovinában. A Boszniai Szerb Köztársaság és a Bosznia-hercegovinai Föderáció határán található. Népszerű síközpont található rajta, amely az 1984-es szarajevói téli olimpia egyik helyszínéül is szolgált. Földrajza A vonulat a Dinári-hegység egyik tagja, emellett szomszédos a Trebević-hegységgel. Délről a Drina és a Bistrica völgyei határolják. A Jahorina a Szarajevó körüli hegységek második legmagasabb pontja a 2067 m magas Bjelašnica után, amelynek tömbjétől a Željeznica völgye választja el. A sípálya A hegyen található Jahorina síközpont szolgált az 1955-ös 2. Téli Universiade és az 1984. évi téli olimpiai játékok női hegyi síversenyeinek helyszínéül. A sípálya a legnagyobb és legnépszerűbb síközpont Bosznia-Hercegovinában, mivel a Szarajevói nemzetközi repülőtér alig 30 km-re található; a legközelebbi város, Pale 15 km-re fekszik. A terület mintegy 25 km-nyi sípályával rendelkezik, emellett felvonói is vannak. Számtalan sportolási lehetőség biztosított a területen, többek közt az alpesi síelés, a snowboardozás, a szánkózás és a túrázás. A pályán a 2009-2010-es szezonban komolyabb fejlesztésekre is sor került, többek között új, modern sífelvonókat adtak át. A taposóaknák Jahorina a boszniai háború alatt komoly stratégiai jelentőségű terület volt. A hegy bizonyos részein, ideértve az üdülőhely közelében fekvő területeket, továbbra is maradtak élesített taposóaknák, habár a háború után kiterjedt aknamentesítésre került sor. A Jahorina síközpont határán belül a síelés teljesen biztonságos, de a határon túli életveszélyes területeket koponya és kereszt alakú táblák jelzik. Néhány pályán kívüli lejtőt is elaknásítottak a háború alatt, ám sokan továbbra is a kockázatos, nem kijelölt pályákat használják. 2011. október 30-án egy szlovén siklóernyős súlyos sérülést szenvedett a Jahorina hegyen, amikor tévedésből egy aknamezőben landolt, és az EUFOR katonáinak kellett kimenteniük. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Jahorina című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jahorina

Il monte Jahorina (pronuncia [jâxɔrina], in serbo cirillico Јахорина) è una montagna della Bosnia ed Erzegovina appartenente alla catena delle alpi Dinariche; alto 1 916 m s.l.m. fa parte delle montagne che circondano Sarajevo. L'area del Jahorina, assieme ai monti Igman e Bjelašnica, è uno dei principali comprensori sciistici della Bosnia ed Erzegovina. Geografia Il monte Jahorina appartiene gruppo montuoso delle alpi Dinariche che circonda Sarajevo di cui rappresenta la seconda montagna per altezza dopo il monte Bjelašnica, ed è situato nei pressi del monte Trebević. Il gruppo montuoso culmina nella vetta Ogorjelica (1916 m). Il gruppo del Jahorina è delimitato a nord-ovest dal corso del fiume Miljacka. Ad est il passo Vitez separa il monte dai rilievi della regione della Romanija. A nord e ad est è racchiuso dalle gole del fiume Prača; mentre verso sud si aprono le valli della Drina e della Bistrica. Ad ovest il fiume Željeznica lo separa dal massiccio del monte Bjelašnica. Amministrativamente si trova nel comune di Pale, nella regione della Sarajevo-Romanija. La vetta si trova a 15 km da Pale e 30 km da Sarajevo; l'aeroporto internazionale dista 33 km ed è stato recentemente collegato con una nuova autostrada. Etimologia Il nome originario della montagna era Javorina, derivata dal greco Javori che identifica la sottospecie Acer heldreichii dell'acero, molto diffusa nella zona. Successivamente, durante l'occupazione ottomana, la lettera "v" venne sostituita dalla "h". Sport invernali Il complesso del Jahorina vanta circa 20 km di piste di sci oltre a 9 impianti di risalita. Per via dell'altitudine e della posizione geografica, il monte Jahorina è interessato da un buon innevamento ogni inverno. Negli anni passati, in seguito alla guerra in Bosnia ed Erzegovina che ha interessato l'area, molte zone erano state considerate inagibili per via della presenza di mine. Attualmente la maggior parte del territorio è stato bonificato grazie alle operazioni di sminamento condotte dal Mine Action Coordination Center. Nel corso delle olimpiadi invernali del 1984, il monte Jahorina ha ospitato le gare di sci alpino femminili. Il Centro Olimpico Jahorina nel 2019 ha ospitato le specialità dello sci alpino di slalom speciale e slalom gigante del XIV Festival olimpico invernale della gioventù europea. Storia Come per le aree circostanti, anche il monte Jahorina fu interessato dagli eventi bellici della guerra in Bosnia ed Erzegovina ed in particolare dell'assedio di Sarajevo. I pendii occidentali del massiccio furono occupati dall'artiglieria serbo-bosniaca per il lancio di colpi di mortaio verso la capitale bosniaca e parecchi fuoripista vennero minati nel corso del conflitto. Al termine della guerra il confine tra la federazione di Bosnia ed Erzegovina e la Republika Srpska fu tracciato sul monte Jahorina. Galleria d'immagini Note Voci correlate Alpi Dinariche Montagne della Bosnia ed Erzegovina Geografia della Bosnia ed Erzegovina Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Jahorina Collegamenti esterni (BS, EN, SR) Sito ufficiale, su oc-jahorina.com. (HR) Jahorina, su enciklopedija.hr, Hrvatska enciklopedija.
Jahorina

Jahorina – masyw górski w Górach Dynarskich. Leży w Bośni i Hercegowinie. Jego najwyższy szczyt Ogoreljica osiąga wysokość 1913 m. Podczas Zimowych Igrzysk Olimpijskich w 1984 r. na stokach Jahoriny rozgrywano zawody narciarstwa alpejskiego kobiet. Linki zewnętrzne Jahorina
Jahorina

Jahorina (în sârbă Јахорина, pronunțat [jâxɔrina]) este un munte din Bosnia și Herțegovina, situat în zona geografică de întâlnire a comunelor Pale⁠(d) și Trnovo⁠(d) (din Republica Srpska) și Trnovo⁠(d) (din Federația Bosniei și Herțegovinei). El face parte din Alpii Dinarici, se învecinează cu Muntele Trebević⁠(d) și cu cel mai înalt vârf al său Ogorjelica și are o înălțime de 1.916 metri (6.286 ft), ceea ce-l face al doilea cel mai înalt munte din zona Sarajevo, după Bjelašnica⁠(d), care are o înălțime de 2.067 metri (6.781 ft). Stațiunea de schi Jahorina⁠(d), situată pe acest munte, a găzduit probele feminine de schi alpin de la Jocurile Olimpice de iarnă din 1984. Istorie Războiul din Bosnia În timpul Războiului Civil Bosniac, Republica Srpska⁠(d) a folosit Jahorina ca bază militară în timpul asediului de trei ani al orașului Saraievo⁠(d). Brigada Specială de Poliție⁠(d) a Republicii Srpska a înființat în această zonă un „centru special de pregătire al poliției”. Mulți dintre ofițerii Centrului Jahorina au fost arestați ulterior pentru implicarea lor în Masacrul de la Srebrenica (iulie 1995), mai ales în cursul uneia dintre ultimele faze ale masacrului, Masacrul de la Kravica⁠(d). Secolul al XXI-lea Poliția Bosniacă Sârbă ar fi efectuat în toamna anului 2021, sub îndrumarea conducătorului politic bosniac sârb Milorad Dodik, o serie de exerciții „antiteroriste” în zonă în numele Republicii Srpska, stârnind controverse. Criticii l-au acuzat pe Dodik că amenință pacea și stabilitatea politică a Bosniei, în timp ce susținătorii săi au afirmat că efectuarea acelor exerciții este legală. Această operațiune a avut loc în timpul unei crize politice din Bosnia, ceea ce l-a determinat pe Dodik să răspundă că planul pentru exerciții fusese realizat cu mai mulți ani în urmă și că nu avea nicio legătură cu tensiunile politice actuale din Bosnia. Stațiune de schi Stațiunea de schi Jahorina⁠(d) este situată pe versanțiii muntelui Jahorina. Ea este cea mai mare și cea mai populară stațiune de schi din Bosnia și Herțegovina, fiind o destinație turistică importantă pentru practicanții de schi alpin, snowboarding, drumeții și săniuș. Prezența minelor Jahorina a fost o zonă de importanță strategică majoră în timpul Războiului din Bosnia. Unele zone ale muntelui, inclusiv zonele din apropierea stațiunii de schi, conțin încă mine terestre. După război au fost efectuate activități extinse de deminare. Schiatul în zona stațiunii Jahorina este ferit de risc, iar zonele din exteriorul stațiunii sunt semnalizate cu indicatoare ce conțin un craniu și oase încrucișate. Unele pante din afara pistei de schi au fost minate în timpul războiului și continuă să fie riscante. Pe 30 octombrie 2011 un parapantist sloven a fost grav rănit pe Muntele Jahorina atunci când a aterizat din greșeală pe un teren minat. Note Legături externe Materiale media legate de Jahorina la Wikimedia Commons
Яхорина

Яхорина — гора и горнолыжный курорт в общине Пале, на территории Республики Сербской, энтитет (образование) в составе Боснии и Герцеговины. Высота горы составляет 1 916 метров над уровнем моря. В среднем, 175 дней в году — с октября по май Яхорина покрыта снегом. В среднем, толщина снежных покровов в феврале составляет 106 сантиметров. Горнолыжный центр на Яхорине использовался и во время зимних Олимпийских игр в Сараеве. От Сараева гора находится на расстоянии в 30 километров, от Пале — 15 километров. Примечания Литература Статистички годишњак Републике Српске. — Бања Лука: Републички завод за статистику, 2017. — 525 с. Ссылки Олимпијски центар Јахорина (серб.). Дата обращения: 3 октября 2012. Архивировано из оригинала 6 декабря 2012 года.
Jahorina

Jahorina je planina v Bosni in Hercegovini, ki pripada dinarskemu gorovju. Najvišji vrh je s 1916 metri Ogorjelica. Poleti je Jahorina prekrita z zeleno travo, pozimi pa postane priljubljeno smučišče s tudi do 3 metrov snega. Jahorina se nahaja v kantonu Republika Srbska, 15 kilometrov od upravnega središča Pale, 30 kilometrov od Sarajeva in 480 kilometrov od Ljubljane. Kot smučišče je postala najbolj znana za časa zimskih olimpijskih iger v Sarajevu 1984. Ugodna klima in veliko snega je vzrok za dolgo smučarsko sezono, saj je kar 175 dni v letu, od oktobra do maja, Jahorina prekrita s snegom, desetletno povprečje snega v februarju znaša 106 cm. Zimski olimpijski center Jahorina ima 20 kilometrov smučarskih stez. Mednarodna smučarska zveza je na Jahorini pozitivno ocenila steze za slalom, veleslalom in smuk. Višinska razlika smučišč je 5840 metrov, steze pa so med seboj povezane z žičnicami in navadnimi vlečnicami. Jahorina ima tudi posebno progo za motorne sani. Zunanje povezave Zimski olimpijski center VIP Jahorina
Јахорина

Јахорина је планина која се налази дијелом у општини Пале и мањим дијелом у општини Трново, Република Српска, БиХ, која припада Динарском планинском систему. Највиши врх је Огорјелица са 1.916 m надморске висине. Љети је прекривена густом зеленом травом, а зими и до 3 m високим снијегом. Јахорина се простире од 43°39' до 43°47' сјеверне географске ширине и од 18°31' до 18°43 источне географске дужине. Изванредна конфигурација терена, обиље врло квалитетног снијега за скијање, погодна клима, 20 km стаза за алпске дисциплине као и благе падине (Рајска долина) уврстиле су ову планину међу најљепше и најпознатије ски центре. Просјечан број дана са сњежним покривачем на Јахорини је 175, и то од октобра до краја маја. Десетогодишњи просјек висине сњежног покривача у фебруару износи 106 cm. На четрнаестим Зимским олимпијским играма у Сарајеву, на Јахорини су одржане алпске дисциплине за жене. Јахорина је од Сарајева удаљена 30 km, а од Пала 15 km. Јахорину посебном чини Гола Јахорина, висораван дужине око 15 километара која је обрасла травама и која са Равном Планином чини централни масив ове планине. Нижи предјели планине обрасли су густом четинарском шумом, док на мањим висинама јужне стране доминира букова шума. Велики број водених токова окружује Јахорину. Истичу се Паљанска Миљацка, Бистрица, Грабовица, Прача, Колуна, Црна Ријека и Жељезница. Поријекло имена Оригинални назив планине је раније гласио Јаворина. Планина је назив добила по планинском или грчком јавору (лат. acer heldreichii), чије је најсјеверније станиште ова планина. Огромна стабла грчког јавора су природна атракција. Назив Јахорина се усталио за вријеме турске окупације, када су окупатори често мијењали слово В у Х. Данас у Источном Сарајеву постоје удружења грађана (као што су женски хор и планинарско друштво) са називом Јаворина, што говори о свијести поводом овог стања. Испод Голе Јахорине, на којој су се налазили смучарски терени "каквих нема у целој Европи", сарајевско туристичко друштво "Романија" је 1935. подигло туристички дом (или 1934), а нешто ниже је 1938. подигнут и официрски планински дом, отворен и за цивиле. На Голу Јахорину су од Спасовдана извођени волови и коњи на одмор и гојење. Пре Другог светског рата, било је старијих људи који никада нису били на Палама. Јахорина као Олимпијски центар Године 1984. у Сарајеву су одржане XIV Зимске Олимпијске игре, у склопу којих су на Јахорини одржане одређене дисциплине. Благе падине и терен планине погодне су за скијање, те је то разлог брзог развоја Јахорине као центра зимских спортова. Планина је највеће и најпознатије скијалиште у Републици Српској, а у зимском периоду то је највеће стециште скијаша. Више на: Олимпијски центар Јахорина. Референце Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3. Спољашње везе Олимпијски центар Јахорина
Jahorina

Jahorina är ett berg i Pale i sydöstra Bosnien och Hercegovina. Berget är 1 913 meter högt, vilket gör det till det högsta av bergen omkring Sarajevo, efter Bjelašnica. Under vinter-OS 1984 arrangerades damernas alpina grenar på berget, och det är en populär skidort. Källor Fotnoter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jahorina.
Яхорина

Яхорина (серб. Јахорина) — гора та гірськолижний курорт в громаді Пале, на території Республіки Сербської. Геологічно належить до гірської системи Динарські Альпи. Висота гори складає 1 916 метрів над рівнем моря. В середньому, 175 днів на рік — із жовтня по травень Яхорина вкрита снігом. В середньому, товщина сніжних покровів у лютому складає 106 сантиметрів. Гірськолижний центр на Яхорині використовувався і під час зимових Олімпійських ігор в Сараєво. Від Сараєво гора розташована на відстані в 30 кілометрів, від Пале — 15 кілометрів. Посилання Олимпијски центар Јахорина (серб.). Архів оригіналу за 12 грудня 2012. Процитовано 3 жовтня 2012.
Стари мост

Стари мост е пешеходен мост над река Неретва в старата част на град Мостар, Босна и Херцеговина. Изграден е през 1557–1566 г. от османския архитект от християнски произход Синан (наричан още Коджа Мимар Синан ага), а според някои легенди – от неговия ученик Мимар Хайредин. На неговото място преди това е имало дървен мост, който висял окачен на вериги и се люлеел толкова силно, че когато хората трябвало да го преминат, те били обземани от смъртен страх, както разказва османският историограф Хаджи Калфа. Според една от легендите архитектът Мимар Хайредин, натоварен със задачата да построи този уникален за времето си мост под заплаха от смърт, ако не се справи, за деня на откриването, когато скелето поддържащо моста трябвало да бъде отстранено, бил подготвил собственото си погребение, тъй като не знаел дали се е справил. Мостът е дълъг 30 м и се издига на 20 м над Неретва в най-високата си точка. При построяването му Старият мост е най-големият с такава арка в света. Охранява се от 2 кули: кулата Хелебия и кулата Тара, наричани още „Пазителите на моста“ или „мостари“. Когато през XVII век османският пътешественик Евлия Челеби посещава града, той пише за моста:„Той е като дъга, извисяваща се до небесата, простираща се от една скала до друга... Аз, клетият роб на Аллах, минах през 16 страни, но досега не бях виждал толкова висок мост, хвърлен от скала до скала толкова висока, колкото небето.“ Стари мост е в списъка на ЮНЕСКО на световното културно наследство от 2005 г. На 9 ноември 1993 г., по време на войната в Босна и Херцеговина, мостът е разрушен. През 1995 г. започва реконструирането му и на 23 юли 2004 г. пред представители на 60 държави, е открит официално. Мостът символизира връзката между етносите в Херцеговина – хървати и босненци, както Вишеградският мост в Босна символизира връзката между босненци и сърби. Галерия Източници Външни препратки Старият мост в списъка на ЮНЕСКО Районът на стария мост в старинния град Мостар (за деца) Вижте също Вишеградски мост Ибърски мост
Stari Most

Stari Most er en gangbro over floden Neretva i byen Mostar i Bosnien-Hercegovina. Broen blev oprindeligt bygget af tyrkerne i 1600-tallet. Navnet betyder den gamle bro på bosnisk. Under borgerkrigen i Jugoslavien blev broen sprængt i stykker af kroatiske styrker den 9. november 1993. Efter krigen blev broen genopbygget, rekonstrueret af originalsten hentet op fra floden under broen. Den genopbyggede bro blev åbnet den 23. juli 2004. Broen blev genindskrevet på UNESCOs Verdensarvsliste i 2005. Ved buens højeste punkt er der normalt 20 m ned til floden fra undersiden af broen. Der afholdes ofte udspringskonkurrencer fra broen. Eksterne henvisninger
Stary Most w Mostarze

Stary Most (bośn. Stari Most) – kamienny most przewieszony nad rzeką Neretwą w mieście Mostar w Bośni i Hercegowinie, wpisany na listę światowego dziedzictwa kultury UNESCO. Historia Most został zbudowany za czasów osmańskich, na zlecenie tureckiego sułtana Sulejmana. Miał zastąpić istniejący w tym miejscu most drewniany. Jego budowniczym był mistrz Hajrudin. Budowę rozpoczęto w 1557 roku, a ukończono w 1565 roku. Przez wieki był symbolem pojednania Wschodu z Zachodem – zarówno chrześcijaństwa z islamem, jak i katolickich Chorwatów z prawosławnymi Serbami. Symbol ten celowo zniszczyła chorwacka armia podczas wojny bośniackiej 9 listopada 1993 roku. Zaraz po wojnie, w 1995 roku, przy wsparciu UNESCO i Banku Światowego, rozpoczęto odbudowę mostu. Wydobyto z rzeki pozostałości starej budowli. Oficjalne otwarcie miało miejsce 24 lipca 2004 roku. W 2005 roku most wraz z otoczeniem został wpisany na listę światowego dziedzictwa UNESCO. Skoki do wody Zgodnie z tradycją młodzieńcy skaczą z mostu do rzeki dla udowodnienia swojej męskości. O skokach z niego wspominał żyjący w XVII wieku turecki pisarz i podróżnik Evliya Çelebi. Zawody skoków są organizowane formalnie od 1968 roku. Wznowiono je po odbudowie mostu w 2004 roku i są organizowane w ostatni weekend lipca jako konkurs skoków Skokovi sa Starog mosta. Bierze w nich udział około 100 skoczków. Pierwsze skoki mają miejsce w piątek wieczorem, a finały w niedzielę. Startują w nich głównie zawodnicy z klubu Mostari. Impreza przyciąga około 10 000 widzów. Jury ocenia jakość skoków i wyznacza zwycięzcę. Zawody odbyły się również w 2020 roku. Oglądało je około 2000 widzów, a skakało 33 zawodników z Serbii, Czarnogóry i Bośni. Organizatorzy uznali, że zostaną one zorganizowane pomimo braku, z powodu pandemii, wielu zawodników z innych państw, aby utrzymać wielowiekową tradycję. Opis Most ma 4 metry szerokości i jest długi na 30 metrów. Wznosi się nad rzeką na 24 metry. Został wykonany z miejscowego wapienia noszącego nazwę tenelija. Zobacz też Krzywy Most w Mostarze Przypisy