NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Монастырь Завала

Монастырь Завала (серб. Манастир Завала, босн. и хорв. Manastir Zavala) в честь Введения во храм Пресвятой Богородицы — монастырь Захумско-Герцеговинской и Приморской епархии Сербской православной церкви в селе Завала, общины Равно, Герцеговино-Неретвенского кантона, Федерации Боснии и Герцеговины. Расположен в долине Попово-Поле у подножия горы Острог. История Точная дата основания монастыря неизвестна. Согласно народному преданию, первую церковь на этом месте воздвиг император Константин I Великий. Первое письменное упоминание датируется 1514 года и связано с покупкой винограда в селе Орахов До при игумене Серапионе. В 1587 году был построен новый храм. В 1619 году он был расписан хиландарским монахом Георгием (Митрофановичем). В 1621 году будущий сербский святитель Василий Острожский стал послушником в монастыре Завала. В XVII и начале XVIII века монастырь несколько раз пострадал в ходе турецко-венецианских войн, а в 1722 году был разрушен. В XIX веке восстановлен игуменом Исайей (Шоичем). Во время Второй мировой войны монастырь сильно пострадал от усташей. Во время Боснийской войны 1992—1995 годах Завала оказалась в зоне боевых действий, все здания монастыря, кроме храма, были разрушены. В 2000—2002 годах монастырь был полностью восстановлен. Монастырская церковь с 2003 года входит в список национальных памятников Боснии и Герцеговины. См. также Список сербских православных монастырей Примечания
Crkva Presvetog Srca Isusova u Šurkovcu

Crkva Presvetog Srca Isusova katolička je župna crkva u Šurkovcu, u općini Prijedor u Bosni i Hercegovini. Na širem području Šurkovca, katoličanstvo se spominje od srednjeg vijeka. Sjedište župe bilo je Vodičevo pa nakon progona Turaka Volar, a župni stan je u Šurkovcu od 1801. godine. Početkom osamdesetih godina 19. stoljeća uz župni stan podignuta je crkva i župnik je sagradio školu u kojoj je sam podučavao. U blizini tadašnje crkve sagrađeni su nova crkva i kuća za župnika od 1936. do 1942. godine, a brzo nakon završetka obje su izgorjele u Drugom svjetskom ratu. Nova crkva devastirana je u Ratu u Bosni i Hercegovini devedesetih. Godine 1998. sagrađena je manja crkva. Velika sadašnja crkva Presvetog Srca Isusova također s dva tornja ponovno je sagrađena i svečano blagoslovljena 11. kolovoza 2012. godine. Župom upravljaju franjevci Bosne Srebrene, a župnik od 2009. godine je karizmatik Ivo Pavić, koji na svojim molitvenim susretima okuplja desetke tisuća ljudi. Izvori
Turjača

Turjača är en sjö i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i entiteten Federationen Bosnien och Hercegovina, i den centrala delen av landet, 90 km väster om huvudstaden Sarajevo. Turjača ligger 1 132 meter över havet. Trakten runt Turjača består till största delen av jordbruksmark. Runt Turjača är det ganska tätbefolkat, med 93 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Џамија Балибеговића

Џамија Балибеговића налази се у општини Стари град у Сарајеву. Позната и као Џамија Бали-бега Малкочевића. Сматра се једном од најстаријих сарајевских џамија. Локација Џамија се налази у општини Стари град у Сарајеву. Историјат Џамију је саградио босански санџак-бег Бали-бег Малкочевић 1475/76. године. У близини ове џамије саградио је женску бању и мост преко Бистричког потока, што свједочи да је овај дио Сарајева већ био насељен и развијен до краја 15. вијека. Џамија је кроз историју више пута уништавана. Током похода Еугена Савојског на Сарајево у октобру 1697. године, џамија је запаљена и уништена, а касније обновљена. Посљедње реновације су обављене 1995. и 2017. године. Опис добра Ова типична махалска џамија има квадратну основу димензија 8,10м x 8,10м. Има четверостривни кров покривен црепом. Ниска дрвена минарет је покривена тврдим плочама. Минбер, ћурс, мусандара и трем су такође дрвени. Поред џамије налази се велико гробље са око четрдесет старих нишана, док су остали нишани из новијег времена. Поред џамије налази се мала фонтана. Галерија Види још Вјерски објекти у Сарајеву Референце
Bihać Golubić Airport

Bihać Golubić Airport (ICAO: LQBI) is a public use airport located near Bihać, Unsko-sanski Kanton, Bosnia and Herzegovina. A new International Airport is under construction at the site, whose total value is estimated in EUR 20-25 million, of which EUR 5 million for the new runway. In 2017, the government of the Federation of Bosnia and Herzegovina entity allocated some EUR 2 million, followed by EUR 1.25 million in 2018, and EUR 1.8 million in 2019. In 2020, it received EUR 150.000 for operating costs, despite being "not even visible on online aviation radar services." Bihac International Airport Construction Timeline November 2017 -Bihac Airport has announced a tender for the design of the "Bihac International Airport" September 2018 - Bihac International Airport environmental study completed. September 2020 - Government of Federation of Bosnia and Herzegovina issued environmental permit for Bihac airport construction. May 2019 - Construction of 2.2 kilometers long Runway at Bihac Airport started. October 2020 - Bosnia's Euroing company completes main design of Bihac airport. January 2021 - Government of Federation of Bosnia and Herzegovina allocates 12 million Euros in 2021 budget for construction of Bihac Airport. December 2021 - Government of Federation of Bosnia and Herzegovina allocates 2,5 million Euros in 2022 budget for land expropriation for the construction of Bihac Airport. See also List of airports in Bosnia and Herzegovina References External links Airport record for Bihać Golubić Airport Deprecated link archived 2013-08-15 at archive.today at Landings.com
Letališče Bihać

Letališče Bihać je športno letališče v kraju Golubić, pri Bihaću v Unsko-sanskem kantonu Bosne in Hercegovine. Razvojni načrti letališča V lokalni skupnosti mesta Bihać in kantona vidijo v modernizaciji letališča, kot tudi sosednjega nekdanjega vojaškega letališča Željava, ki ga je uporabljala nekdanja Jugoslovanska ljudska armada osnovo za razvoj gospodarstva, predvsem turizma. Pri tem jih podpira vlada Federacije Bosne in Hercegovine, medtem, ko vlada Bosne in Hercegovine temu ni naklonjena. Po načrtih lokalnih oblasti naj bi stezo podaljšali na 2.000m, zgradili letališki stolp in potniški terminal ter parkirno ploščad za letala. Glej tudi Grad Bihać Arhivirano 2012-07-22 na Wayback Machine. uradna stran mesta Bihać Sklici
Аеродром Урије

Аеродром Урије је спортски аеродром у истоименом приједорском насељу. Налази се три километра сјеверно од центра, на нешто вишој надморској висини од града. Постоје две полетно-слетне стазе, од којих је једна травната, дужине 900 метара, а друга бетонска дужине 700 метара чија је изградња почела у марту 2016. године. Локација је први пут искориштена за слијетање 23. маја 1942. када су пилоти Фрањо Клуз и Руди Чајавец, пребјегавши из домобранских формација у партизане, приземљили два мања војна авиона у тада слободни Приједор. Аеродром се данас користи за спортске (једриличарство, падобранство, обука пилота) и у мањој мјери пољопривредне летове (запрашивање).
Centralna Banka Bosne i Hercegovine

Centralna Banka Bosne i Hercegovine (česky Centrální banka Bosny a Hercegoviny, cyrilicí Централна банка Босне и Херцеговине (CBBiH, ЦББиХ)) je centrální bankou v Bosně a Hercegovině. Postavení banky bylo v zákonech zakotveno 20. června 1997 a úřad vznikl oficiálně 11. srpna téhož roku. Sídlí v Sarajevu; její hlavní úkoly stanoví bosenský zákon a Daytonská mírová smlouva z roku 1995. CBBiH spravuje Konvertibilní marku – zajišťuje měnovou stabilitu a pevný kurz 1 KM: 0,51129 €. Banka též dohlíží na dodržování této měnové politiky v zemi, koordinuje svoji činnost s dalšími peněžními ústavy na nižším stupni. Hlavním orgánem CBBiH je bankovní rada, která se skládá z pěti členů, které jmenuje Předsednictvo s šestiletým mandátem. V prvních šesti letech existence banky (tedy od 11. srpna 1997) ji tvořil guvernér banky a její tři členové, vybraní po jednom ze všech tří národů státu – tedy Srbů, Chorvatů a Bosňáků. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Centralna Banka Bosne i Hercegovine na Wikimedia Commons
Zentralbank von Bosnien und Herzegowina

Die Zentralbank von Bosnien und Herzegowina (bosnisch Centralna banka Bosne i Hercegovine, kroatisch Središnja banka Bosne i Hercegovine, serbisch Централна банка Босне и Херцеговине, auch als CBBH/ЦББХ abgekürzt) ist die Zentralbank Bosniens und Herzegowinas mit Sitz in der Hauptstadt Sarajevo. Zu ihren Aufgaben gehört die Herausgabe und Sicherung der nationalen Währung, der Konvertiblen Mark. Die Zentralbank wurde nach einem Gesetzesbeschluss vom 20. Juni 1997 gegründet und begann ihre Tätigkeit am 11. August desselben Jahres. Die CBBH hat einen Hauptsitz, drei Großfilialen und zwei Zweigniederlassungen. Der Hauptsitz befindet sich in Sarajevo, die drei Großfilialen ebenfalls in Sarajevo, in Banja Luka und in Mostar. Zweigniederlassungen der Regionaldivisionen (CBBH Bosna und CBBH Republika Srpska) bestehen in Brčko und in Pale. Die oberste Verwaltungsstruktur der Zentralbank besteht aus einem Gouverneur und drei Vizepräsidenten, die vom Gouverneur mit Zustimmung des Verwaltungsrates ernannt werden. Nach dem Gesetz über die Zentralbank Bosniens und Herzegowinas besteht der Verwaltungsrat aus fünf Personen, die über ein Sechs-Jahres-Mandat verfügen. Der Verwaltungsrat ernennt eines seiner Mitglieder als Gouverneur. Am 30. September 2011 wurde ein achtzehnmonatiges Kooperationsprogramm zwischen der Europäischen Zentralbank und der Zentralbank von Bosnien und Herzegowina, das unter anderem eine Förderung der CBBH seitens der EZB von einer Million Euro umfasst, erfolgreich abgeschlossen. Gouverneure Peter Nicholl (20. Juni 1997 – 31. Dezember 2004) Kemal Kozarić (1. Januar 2005 – 11. August 2015) Senad Softić (11. August 2015 – 3. Januar 2024) Jasmina Selimović (3. Januar 2024 – heute) Siehe auch Liste der Zentralbanken Konvertible Mark Weblinks Website der Zentralbank von Bosnien und Herzegowina – Verfügbar auf Bosnisch, Serbisch, Kroatisch und Englisch Einzelnachweise
Banco Central de Bosnia y Herzegovina

El Banco Central de Bosnia y Herzegovina (en bosnio: Centralna banka Bosne i Hercegovine, en croata: Središnja banka Bosne i Hercegovine; en serbio: Централна банка Босне и Херцеговине) es el banco central de Bosnia y Herzegovina. Historia El Banco Central de Bosnia y Herzegovina fue establecido en concordancia con los acuerdos de ley y legislación subsecuentemente adoptada por la Asamblea parlamentaria de Bosnia y Herzegovina desde el 20 de junio de 1997. Inició su operación formal el 11 de agosto de 1997.​ El Banco Central de Bosnia y Herzegovina tiene como finalidad mantener la estabilidad monetaria y macroeconómica del circulante doméstico de acuerdo a la mesa de divisas, establecida para garantizar la total cobertura del circulante y de hacerlo convertible con divisas extranjeras de acuerdo a la tasa de cambio prefijada (de BAM 1 : EUR (€) 0.51129).​ El Banco define y controla la implementación de la política monetaria de Bosnia y Herzegovina, brinda soporte y se asegura de mantener los diferentes sistemas bancarios, tales como el sistema de pagos, sistemas de liquidación, y la estabilidad de la economía bosnio-herzegovina en general. A su vez se encarga de coordinar las diferentes actividades de los bancos autorizados a operar en Bosnia y Herzegovina, así como asume su licenciamiento y supervisión. Organización El Banco Central de Bosnia y Herzegovina se estructura en tres sedes, de las cuales, la más importante es la central en Sarajevo, y luego están las agencias para cada república de la federación. La sede principal de Sarajevo es la que sirve a su vez para la parte de Bosnia-Herzegovina, la de la República Srpska tiene su sede en Banja Luka, y sus sucursales están también en ciudades principales como Brčko, Mostar y Pale. La mesa ejecutiva del Banco Central de Bosnia y Herzegovina es la mesa de directores,la cual está a cargo del establecimiento y supervisión de las políticas monetarias, la organización y las estrategias del banco central, todas en concordancia a los poderes concedidos a la junta de directores por la legislación vigente. De acuerdo al marco legal establecido para el BCBiH, la mesa de directores se compone de cinco integrantes, los cuales son designados por el presidente de la república para un periodo de seis años. La junta directiva designa a uno de sus integrantes como el director de la entidad. Monedas Dinar serbobosnio (+) Dinar bosnioherzegovino (+) Marco bosnioherzegovino (actualmente en circulación) Gobernadores del banco Véase también Economía de Bosnia y Herzegovina Referencias Enlaces externos Website oficial del Banco Central de Bosnia y Herzegovina - Disponible en bosnio, serbio, croata e inglés Legislación sobre el Banco Central de Bosnia y Herzegovina - ("Gaceta Oficial de Bosnia y Herzegovina", 1/97, 29/02, 8/03, 13/03, 9/05, y 76/06) (en bosnio)
Banque centrale de Bosnie-Herzégovine

La Banque centrale de Bosnie-Herzégovine (en bosnien et croate: Centralna Banka Bosne i Hercegovine; en serbe: Централна банка Босне и Херцеговине) est l'institution monétaire de la Bosnie-Herzégovine. Histoire La Banque centrale de Bosnie-Herzégovine a été créée conformément à la loi adoptée par l'Assemblée parlementaire de Bosnie-Herzégovine le 20 juin 1997. Elle a commencé ses opérations le 11 août 1997. La Banque centrale de Bosnie-Herzégovine maintient la stabilité monétaire en émettant de la monnaie nationale conformément au système de caisse d'émission avec une couverture complète en fonds de change librement convertibles dans le cadre du taux de change fixe (1 BAM : 0,51129 EUR). Bâtiment Le bâtiment dans lequel se trouve actuellement la banque centrale a été construit en 1929 selon des plans de l'architecte Milan Zloković ; il est inscrit sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Présidents Voir aussi Économie de la Bosnie-Herzégovine Monuments nationaux de Sarajevo Références Liens externes Site officiel Ressource relative aux beaux-arts : British Museum Portail de la finance Portail de l’économie Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de la protection du patrimoine
Centralna banka Bosne i Hercegovine

Centralna banka Bosne i Hercegovine (kraće CBBH, srp. Централна банка Босне и Херцеговине) je glavna institucija za održavanje monetarne stabilnosti u Bosni i Hercegovini koja funkcionira po principu valutnog odbora (eng. currency board). Osnovana je 20. lipnja 1997. godine Zakonom o Centralnoj banci koga je usvojila Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine, a u skladu s Općim okvirnim sporazumom za mir u BiH. Ova središnja banka radi od 11. kolovoza 1997. godine. Središte CBBH je u Sarajevu. Ciljevi i zadaci Centralna banka Bosne i Hercegovine je zadužena za održavanje monetarne stabilnosti u skladu s aranžmanom valutnog odbora, što znači da izdaje domaću valutu uz puno pokriće u slobodnim konvertibilnim deviznim sredstvima po fiksnom tečaju (1 KM = 0,51129 €). Centralna banka BiH također definira i kontrolira provođenje monetarne politike Bosne i Hercegovine i upravlja službenim deviznim rezervama ostvarenim izdavanjem domaće valute. Uz ove aktivnosti, CBBH je odgovorna za održavanje platnih i obračunskih sustava i za koordinaciju djelatnosti Agencija za bankarstvo entiteta Bosne i Hercegovine, koja su nadležna za izdavanje dozvola za rad i superviziju banaka. Vidi i: Agencija za bankarstvo Federacije Bosne i Hercegovine Vanjske poveznice Službena stranica Centralne banke BiH (na hrvatskom)
Centrale Bank van Bosnië en Herzegovina

De Centrale Bank van Bosnië en Herzegovina (Bosnisch en Kroatisch: Centralna Banka Bosne i Hercegovine; Servisch: Централна банка Босне и Херцеговине) is de monetaire instelling van Bosnië en Herzegovina. Geschiedenis De Centrale Bank van Bosnië en Herzegovina werd opgericht overeenkomstig de wet die op 20 juni 1997 door de Parlementaire Vergadering van Bosnië en Herzegovina werd aangenomen. De bank trad in werking op 11 augustus 1997. De Centrale Bank van Bosnië en Herzegovina handhaaft de monetaire stabiliteit door de uitgifte van nationale valuta volgens het valutabordsysteem, volledig gedekt door vrij inwisselbare valuta binnen de vaste wisselkoers (1 BAM: 0,51129 EUR). Gebouw Het gebouw waarin momenteel de Centrale Bank is gevestigd, werd in 1929 gebouwd naar een ontwerp van architect Milan Zloković; het staat op de lijst van nationaal monumenten van Bosnië en Herzegovina. Lijst van gouverneurs Zie ook Economie van Bosnië en Herzegovina
Bank Centralny Bośni i Hercegowiny

Bank Centralny Bośni i Hercegowiny, CBBH (bośn. Centralna banka Bosne i Hercegovine / Централна банка Босне и Херцеговине) – bośniacki bank centralny z siedzibą w Sarajewie; rozpoczął działalność 11 sierpnia 1997, zastępując Narodowy Bank Bośni i Hercegowiny (NBBH). Historia Wraz z transformacją Republiki Bośni i Hercegowiny w dzisiejszą Bośnię i Hercegowinę, nastąpiła również zmiana banku centralnego. 20 czerwca 1997 bośniacki parlament ustanowił Bank Centralny Bośni i Hercegowiny podmiotem sprawującym pieczę nad nową walutą – marką zamienną. 11 sierpnia 1997 bank rozpoczął działalność. Zobacz też dinar bośniacki Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona internetowa banku
Banca Centrală a Bosniei și Herțegovinei

Banca Centrală a Bosniei și Herțegovinei (în bosniacă și croată: Centralna Banka Bosne i Hercegovine; în sârbă Централна банка Босне и Херцеговине) este Bancă centrală a Bosnia și Herțegovina. Istorie Banca Centrală a Bosniei și Herțegovinei a fost înființată în conformitate cu legea adoptată de Adunarea Parlamentară a Bosniei și Herțegovinei la 20 iunie 1997. Și-a început activitatea la 11 august 1997. Banca Centrală a Bosniei și Herțegovinei menține stabilitatea monetară prin emiterea de monedă națională în conformitate cu sistemul consiliului monetar, susținută integral de fonduri valutare liber convertibile în cadrul cursului de schimb fix (1 BAM: 0,51129 EUR). Clădire Clădirea care găzduiește în prezent Banca Centrală a fost construită în 1929 conform proiectelor arhitectului Milan Zloković; este inclusă pe lista monumentelor naționale ale Bosniei și Herțegovinei. Lista președinților Note Vezi și Economia Bosniei și Herțegovinei
Центральный банк Боснии и Герцеговины

Центральный банк Боснии и Герцеговины (босн. и хорв. Centralna banka Bosne i Hercegovine, CBBiH, серб. Централна банка Босне и Херцеговине, ЦББиХ) — центральный банк государства Босния и Герцеговина. История Центральный банк Боснии и Герцеговины основан законом, принятым Скупщиной (парламентом) Боснии и Герцеговины 20 июня 1997 года. Банк начал операции 11 августа того же года. Ссылки cbbh.ba (босн.) — официальный сайт Центрального банка Боснии и Герцеговины (хорв.) (серб.) (англ.)
Централна банка Босне и Херцеговине

Централна банка Босне и Херцеговине је главна институција за одржавање валутне стабилности у Босни и Херцеговини која функционише по принципу валутног одбора. Основана је 20. јуна 1997. године Законом о Централној банци кога је усвојила Парламентарна скупштина Босне и Херцеговине, а у складу са Општим оквирним споразумом за мир у БиХ. Почела је са радом 11. августа 1997. године. Гувернерка Централне банке БиХ је Јасмина Селимовић. Зграда Зграда је грађена у периоду од 1928. до 1931. године. Сама зграда Централне банке Босне и Херцеговине у Сарајеву, представља значајно остварење архитекте Милана Злоковића, награђено другом наградом првог ранга. Првобитно решење саме зграде засновао је на историцистичким предлошцима италијанских палата са наглашеном средишњом зоном првог спрата – пиано нобиле – у виду петолучне аркадне лође са грубом каменом профилацијом стубаца која кореспондира са лучним каменим оквирима прозора и улаза у приземљу. Глатка површина фасадних зидова је преузета и на касније измењеном решењу на коме више нема лучних елемената, док је нешто другачија пропорцијска и димензиона основа волумена била подеснија постојећој урбанистичкој ситуацији. Камена облога и низ од пет високих пиластара са стилизованим јонским капителима су дали згради банке наглашенији монументални израз. У архитектури ове банкарске палате, која одише одмереношћу и строгошћу, Злоковић је сублимирао познавање класичне архитектуре зналачки преточене у модернизовани академски језик употпуњен уметничким радовима скулптурално-рељефних композиција. Циљеви и задаци Централна банка Босне и Херцеговине је задужена за одржавање валутне стабилности у складу са аранжманом валутног одбора, што значи да издаје домаћу валуту уз пуно покриће у слободним конвертибилним девизним средствима по фиксном курсу (1 BAM = 0,51129 EUR). Централна банка БиХ такође дефинише и контролише провођење монетарне политике Босне и Херцеговине и управља службеним девизним резервама оствареним издавањем домаће валуте. Уз ове активности, ЦББХ је одговорна за одржавање платних и обрачунских система и за коориднацију дјелатности Агенција за банкарство Републике Српске и Федерације БиХ, која су надлежна за издавање дозвола за рад и супервизију банака. Централна банка улаже на свјетском тржишту, добитак се дијели по ентитетима сразмјерно оснивачком капитала. Види још Конвертибилна марка Привреда Босне и Херцеговине Главна банка Републике Српске Централне банке БиХ Бања Лука Милан Злоковић Референце Спољашње везе (језик: српски) (језик: хрватски) (језик: бошњачки) Службена страница Централне банке Босне и Херцеговине
Центральний банк Боснії і Герцеговини

Центральний банк Боснії і Герцеґовини (босн. Centralna banka Bosne i Hercegovine, CBBiH, хорв. Centralna banka Bosne i Hercegovine, CBBiH, серб. Централна банка Босне и Херцеговине, ЦББиХ) — центральний банк держави Боснія і Герцеговина. Історія Центральний банк Боснії і Герцеґовини заснований законом, прийнятим Скупщиною (парламентом) Боснії і Герцеґовини 20 червня 1997 року. Банк почав операції 11 серпня того ж року. Примітки Посилання Офіційний сайт (босн.)(хор.)(серб.)(англ.)
ГАЕС Баїна Башта

ГАЕС Баїна Башта — гідроелектростанція на заході Сербії у Златиборському окрузі. Споруджена поблизу ГЕС Баїна Башта на річці Дріна (права притока Сави), із сербського боку кордону між Сербією та Боснією. Верхній резервуар ГАЕС створили у гірському масиві Тара на південь від Дріни, використавши річку Белі Ржав (один із витоків Ржаву, правої притоки Дріни). Її перекрили земляною греблею з глиняним ядром висотою 125 метрів, на спорудження якої пішло 2 млн м3 матеріалу. Крім того, існує допоміжна гребля висотою 45 метрів, яка потребувала ще 1,5 млн м3 матеріалу. Разом вони утворили водосховище «Заовінське озеро» з площею поверхні 3,5 км2 та об'ємом 150 млн м3. Від верхнього резервуару до підземного машинного залу, спорудженого у долині Дріни, веде тунель довжиною 8 км та діаметром 6,3 метра, який переходить у напірний водовід довжиною 0,8 км. Ця схема дала змогу створити максимальний напір у 612 метрів (середній — 554 метри). Основне обладнання станції становлять дві оборотні турбіни типу Френсіс загальною потужністю 630 МВт у турбінному та 310 МВт у насосному режимах. Примітки
Vodní elektrárna Salakovac

Vodní elektrárna Salakovac (chorvatsky Hidroelektrana Salakovac) se nachází na řece Neretvě v Bosně a Hercegovině, v blízkosti stejnojmenného sídla, v úseku mezi městy Jablanica a Mostar. Její výkon je 210 MW. Elektrárna je součástí kaskády na řece Neretvě. Budována byla v letech 1977 až 1981. Kvůli ní bylo nezbytné přeložit některé dopravní tahy, které vedou v bezprostřední blízkosti údolí řeky. Vzdutí umělého jezera dosahuje až k vesnici Kremenac nedaleko přehradní hráze vodní elektrárny Grabovica. Umělé jezero rovněž zaplavilo několik údolí dalších toků, jako je např. Drežanka. Šíře jezera je vzhledem k strmým svahům údolí Neretvy relativně úzké (dosahuje jen desítek až stovek metrů). Betonová hráz má výšku 52 m a ve své vrchní části je široká 230 m. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Hidroelektrana Salakovac na bosenské Wikipedii.