NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kanton 10

Kanton 10 (auch Kanton Livno/Livanjski kanton/Hercegbosanska županija genannt;) ist einer der zehn Kantone der Föderation Bosnien-Herzegowina, einer der beiden Entitäten des Staates Bosnien und Herzegowina. Der Name des Kantons war lange zwischen Repräsentanten von Kroaten und Bosniaken umstritten. In offiziellen Dokumenten wird er deshalb meist nach der laufenden Nummer als Kanton 10 bezeichnet. Der Kanton hat eine Fläche von 4.934,9 km², aber nur etwa 84.000 Einwohner und ist damit zugleich der flächengrößte und der am dünnsten besiedelte Kanton der Föderation. Verwaltungssitz ist Livno. Ausdehnung und Geschichte Der Kanton erstreckt sich über den südwestlichen Teil Bosniens. Das Gebiet um Livno, Tomislavgrad und Kupres gehörte zur osmanischen Zeit nicht zum damaligen Sandschak Herzegowina, sondern zunächst zum Sandschak Klis (in Dalmatien) und dann, nachdem dieser zum größten Teil venezianisch wurde, zu Bosnien. Es wurde als Završje bezeichnet. Seine Städte, insbesondere Livno, hatten ein bosnisch-geprägtes urbanes Stadtbild. Bevölkerung Der Kanton hatte 2013 etwa 84.000 Einwohner und ist mit weniger als 20 Einwohnern pro Quadratkilometer sehr dünn besiedelt. Er ist einer der drei Kantone der Föderation Bosnien-Herzegowina mit mehrheitlich kroatischer Bevölkerung: Fast 77 % der Bevölkerung gab bei der Volkszählung 2013 an, zu den Kroaten zu zählen. Gemeinden Der Kanton umfasst folgende sechs Gemeinden (Einwohnerzahlen von 2018): Bosansko Grahovo (2.209) Drvar (6.228) Glamoč (3.543) Kupres (4.916) Livno (33.079) Tomislavgrad (30.733) Weblinks Regierung des Kantons Statistische Angaben zum Kanton 10 auf den Seiten des Statistikamtes der Föderation Bosnien und Herzegowina (2019) Einzelnachweise
Kanton 10

Kanton 10 of Provincie Herceg-Bosna (Bosnisch/Servisch: Kanton 10, Livanjski kanton, Kroatisch: županija 10) is een van de tien kantons van de Federatie van Bosnië en Herzegovina in Bosnië en Herzegovina. Het kanton is gelegen in het westen van het land aan de grens met Kroatië. Het bestuurscentrum is gevestigd in Livno, de grootste stad van het kanton. Het gebied staat bekend als etnisch Kroatisch. Drie van de zes gemeenten worden echter in meerderheid door Serviërs bewoond: Drvar, Bosansko Grahovo, en Glamoč. De andere gemeenten (Kupres, Livno en Tomislavgrad) worden overwegend door Kroaten bevolkt. Tijdens de oorlogen in Joegoslavië riep Fikret Abdić de Autonome provincie West-Bosnië uit, dat het hier echter een ander gebied betreft, rondom de stad Velika Kladuša in het huidige kanton Una-Sana.
Kanton dziesiąty

Kanton dziesiąty (serb., bośn. Kanton 10, chorw. Županija br. 10; nieformalnie: Livanjski kanton lub Sjeverna Hercegovina, Hercegbosanska županija) – jeden z dziesięciu kantonów Federacji Bośni i Hercegowiny; należy do większych w kraju. Stolicą kantonu jest Livno. Ustanowiona przez przepisy kantonalne w 1995 nazwa Hercegbosanska županija (pol. „Kanton hercegbośniacki”) nawiązywała do istniejącej na tych terenach w latach 1991–1994 Chorwackiej Republiki Herceg-Bośni. W 1998 roku Trybunał Konstytucyjny Bośni i Hercegowiny stwierdził niezgodność z krajową konstytucją przepisu ustanawiającego tę nazwę (i jednocześnie przepisów ustanawiających herb, flagę i hymn kantonu). Władze kantonu nie podporządkowały się temu wyrokowi i nadal używają nazwy Hercegbosanska županija. Władze centralne używają nazw Kanton 10, Livanjski kanton (od nazwy siedziby władz – miasta Livno) i Zapadnobosanski kanton / Zapadnobosanska županija (od położenia geograficznego kantonu). Kanton leży w zachodniej części kraju, przy granicy z Chorwacją. Składa się z sześciu gmin: Miasto Livno Gmina Bosansko Grahovo Gmina Drvar Gmina Glamoč Gmina Kupres Gmina Tomislavgrad Skład etniczny ludności: Chorwaci – 66 138 (79,0%) Serbowie – 10 377 (12,4%) Boszniacy – 6860 (8,2%). Przypisy
Cantonul 10

Cantonul Herțeg-Bosnia este una dintre cele 10 unități administrativ-teritoriale de gradul I ale statului Bosnia și Herțegovina (Federația Bosniei și Herțegovinei). Are o populație de 90.000 locuitori. Reședința sa este orașul Livno. Subdiviziuni administrative Cantonul 10 este format din 6 comune: Drvar, Bosansko Grahovo, Glamoč, Kupres, Livno și Tomislavgrad. Note
Герцегбосанский кантон

Герцегбосанский кантон (хорв. Hercegbosanska županija, серб. Херцегбосански кантон, босн. Hercegbosanski kanton) более известный как Кантон 10 (серб. Кантон 10, босн. Kanton 10) или Ливанский кантон (серб. Ливањски кантон, босн. Livanjski kanton) — один из десяти кантонов Федерации Боснии и Герцеговины, входящей в состав Боснии и Герцеговины. Название кантона На местном уровне кантон именуется Герцегбосанским (хорв. Hercegbosanska županija), однако Конституционный суд Федерации Боснии и Герцеговины признал данное название противоречащим конституции, поскольку оно содержит отсылки к существовавшей во время Боснийской войны Хорватской республике Герцег-Босне. Также кантон известен как Западнобоснийский (босн. Zapadnobosanski kanton) по расположению и Ливенский (транслит. Ливаньски, босн. Livanjski) по административному центру (Ливно). География Кантон расположен в западной части страны, его административным центром является Ливно. Кантон состоит из общин Дрвар, Босанско-Грахово, Гламоч, Купрес, Ливно и Томиславград. Население По итогам переписи населения 2013 года 76,8 % населения кантона составляли хорваты, 12,96 % — сербы, 9,55 % — бошняки. Из шести общин кантона в трёх общинах большинство населения составляют хорваты (Купрес, Ливно и Томиславград), в остальных — сербы (Дрвар, Босанско-Грахово, Гламоч). История Ливно упоминается уже в иллирийский сутки как центр восточной провинции (Гливно). Во времена Римской империи Ливно был важной административно-военной единицей. Славянское население в Ливни появилось в 626 году, потом заняли всю территорию Ливнивского уезда, хорватские племена закрепились на этой территории, а Ливно и Томиславград стали важными центрами Королевства Хорватии. В 925 году на территории соседного Дунайского поля был коронован первый правитель хорватов Томислав из рода Трпимировичи. В Хорватско-Венгерском государстве Ливно продолжало оставаться важным окружным центром. Примечания Ссылки Turistička zajednica Hercegbosanske županije (хорв.)
Kanton 10

Kanton 10 (hrvaško Hercegbosanska županija, drugi nazivi so Livanjski kanton, Zahodnobosanski kanton in Severna Hercegovina) je eden od desetih kantonov Federacije Bosne in Hercegovine v Bosni in Hercegovini. S 4934,9 km² površine je Kanton 10 največji od desetih bosanskih kantonov, vendar tudi najredkeje poseljen, saj je v njem po popisu leta 2013 živelo 84 127 ljudi, kar predstavlja le 17,05 prebivalca na kvadratni kilometer. Kanton sestavljajo mesto Livno ter občine Bosansko Grahovo, Drvar, Glamoč, Kupres in Tomislavgrad. Večinsko prebivalstvo predstavljajo Hrvati. Grb in zastavo kantona, ki sta identična simbolom medvojne Hrvaške republike Herceg-Bosne, je ustavno sodišče Federacije proglasilo za neustavna, ker predstavljata samo en konstitutivni narod. Za neustavno na federalni ravni velja tudi ime Hercegbosanska županija/Hercegbosanski kanton, ki ga kantonalne oblasti uporabljajo v uradnih dokumentih.
Кантон 10

Кантон 10 (познат и као Херцегбосанска жупанија, Ливањски кантон) кантон је Федерације Босне и Херцеговине, смјештен у западном дијелу Босне и Херцеговине. Сједиште кантона је у Ливну. Обухвата општине Босанско Грахово, Дрвар, Гламоч, Купрес, Ливно и Томиславград. Кантон је успостављен Законом о федералним јединицама (кантонима) 12. јуна 1996. заједно с другим кантонима Федерације БиХ. Површински је највећи и најрјеђе насељен кантон у Федерацији БиХ. Главнину становништва чине Хрвати, смјештени углавном у јужном дијелу кантона, док су Срби, друга најбројнија национална скупина, углавном смјештени у сјеверном дијелу. Општине Кантон 10 обухвата 5 општина — Босанско Грахово, Дрвар, Гламоч, Купрес и Томиславград и један град Ливно. Кантон се може подијелити на два дијела, сјеверни и јужни. Сјеверни дио чине три општине са српском већином, а то су Босанско Грахово, Дрвар и Гламоч. Сјеверне општине су веома ријетко насељене. Јужне општине — Купрес, Ливно и Томиславград, имају хрватску већину, од којих је Купрес такође ријетко насељен. Ливно и Томиславград су релативно веће општине по броју становника, чији број прелази 30 хиљада. Сједиште извршне власти налази се у Ливну, седиште законодавне власти је у Томиславграду, а сједиште предсједника Владе Кантона 10 је у Купресу. Становништво Према попису становништва из 2013. у Кантону 10 живјело је 84.127 људи. Према националном саставу, већину становништва чине Хрвати, којих има 64.604 или 76,8%; потом слиједе Срби којих има 10.905 или 13%, те Бошњаци којих има 8.037 или 9,5%. Купрес, Ливно и Томиславград су општине с апсолутном хрватском већином, док Срби чине апсолутну већину у Босанском Грахову и Дрвару те релативну већину у Гламочу. По религијском саставу највише има католика 63.990 или 76,1%; српскоправославних има 10.873 или 12,9%, док муслимана има 7.904 или 9,4%. 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани. Географија Велика крашка поља (Ливањско поље, Дувањско поље, Гламочко поље, Купрешко поље) овог кантона су његова главна географска карактеристика. Кантон је површине 5.020 km², што га чини десетим делом Босне и Херцеговине. Симболи Застава и грб кантона били су исти као и застава и грб бивше Хрватске заједнице Херцег-Босне. Ови симболи проглашени су неуставним од стране Уставног суда Федерације БиХ, јер „представљају традиције само једног конститутивног народа (Хрвата)”. Локална влада, међутим, и даље користи ова обиљежја. Напомене Референце Литература Попис становништва, домаћинстава и станова у Босни и Херцеговини, 2013.: резултати пописа. Сарајево: Агенција за статистику Босне и Херцеговине. 2016. Спољашње везе Презентација Туристичке заједнице ХБЖ
Kanton 10

Livanjski kanton är den tionde kantonen i federationen Bosnien och Hercegovina och belägen i den västra delen av Bosnien och Hercegovina. Huvudorten är Livno, som även är den största staden. Namn De lokala styret och den kroatiska befolkningen kallar kantonen officiellt för Hercegbosanska županjia (Hercegbosniska länet). Detta härleder från det historiska namnet för regionen och ses som en fortsättning av den kroatiska republiken Herceg-Bosna som var bosnienkroaternas utbrytarrepublik under bosnienkriget. Kroaterna använder inte heller ordet kanton utan använder istället det kroatiska namnet för län: županija. Detta har mötts av motstånd från de serber och bosniaker som bor i kantonen. Högsta domstolen i Sarajevo slog därmed fast att namnet Herceg-Bosna inte är konstitutionellt. Kantonen kallas bland annat i officiella sammanhang av regeringen i Sarajevo för Zapadnobosanski kanton (Västra Bosniens kanton) eller Livanjski kanton (Livnos kanton) men vanligaste förekommande formen, även för utländska ärenden, är Kanton 10 som anses mest neutralt. Administrativ indelning Kanton 10 är indelad i följande 6 kommuner: Livno Tomislavgrad Kupres Glamoč Bosansko Grahovo Drvar Demografi Vid den folkräkning som genomfördes 1991 bodde 115 726 i området. År 2003 bodde 83 701 invånare bor i kantonen. Kroater är i övervägande majoritet i kantonen med 79% medan serber kommer på andra plats med 12%. Tre kommuner har kroatisk majoritet (Kupres, Tomislavgrad och Livno) medan serber är i majoritet i de andra tre (Drvar, Bosansko Grahovo och Glamoč). Av de 83 701 invånare som bor i kantonen är följande: kroater: 66 138 (79%) serber: 10 377 (12%) bosniaker: 6 860 (8%) Kantonsflagga och vapensköld Kantonen använder samma vapensköld och flagga som användes i kroatiska republiken Herceg-Bosna. Samma symboler används av bosnienkroater i andra kroatbebodda delar av Bosnien-Hercegovina. Vapnet bär den traditionella symbolen för kroater, ett röd/vitt schackbräde. Flaggan är densamma som Kroatiens men bär Herceg-Bosnas vapensköld.
Герцег-Босанський кантон

Герцег-Босанський кантон, офіційно Кантон 10 (хорв. Hercegbosanska županija, босн. Kanton br. 10, Livanjski kanton, серб. Кантон 10, Ливањски кантон) — десятий, останній за рахунком і територіально найбільший кантон Федерації Боснії і Герцеговини у складі держави Боснія і Герцеговина. Відомий також під назвами Ливненський кантон або Західнобоснійський кантон. Хорватія та хорвати Боснії і Герцеговини офіційно йменують його Герцег-Босанською жупанією, хоча рішенням Конституційного суду Боснії і Герцеговини цю назву оголошено неконституційною, оскільки вона пов'язана з існуванням у цій місцевості в роки Боснійської війни державного утвору боснійських хорватів Хорватська Республіка Герцег-Босна, а отже, представляє тільки одну етнічну групу. Те саме стосується і офіційних символів кантону. З цієї причини кантональні правоохоронці досі не мають на своїх уніформах кантональних відзнак. Розташування і управління Кантон розташовано в середньо-західній частині Боснії і Герцеговини, уздовж кордону з Республікою Хорватією. Центр кантону (раніше і місцеперебування жупана) знаходиться в Купресі , представницька гілка влади кантону (скупщина) засідає в Томиславграді, a місцеперебування виконавчої влади кантону — Ливно. Адміністративно-територіальний поділ Адміністративний центр кантону — місто Ливно. Кантон включає в себе шість громад: Дрвар Босансько-Грахово Гламоч Купрес Ливно Томиславград Історія Ливно згадується вже в ілірійську добу як центр східної провінції (Гливно). За часів Римської імперії Ливно був важливою адміністративно-військовою одиницею. Слов'янське населення у Ливні з'явилося в 626 році, потім зайняли всю територію Ливнівського повіту, хорватські племена закріпилися на цій території, а Ливно й Томиславград стали важливими центрами Королівства Хорватії. У 925 році на території суіднього Дунайського поля був коронований перший праитель хорватів Томислав з роду Трпимировичі. У Хорватсько-Угорській державі Ливно продовжувало залишатися важливим окружним центром. Населення За офіційними оцінками кантон налічує 84 239 жителів. З них: Хорвати — 79% Серби — 11% Боснійці — 8% Інші і невідомі — 2% Точне число визначити неможливо через війну та еміграції, а також той факт, що з 1991 року не було жодного перепису населення. У Купресі, Ливно і Томиславграді більшість населення становлять хорвати, тоді як у Дрварі, Босанско-Ґрахово і Ґламочі більшість за боснійськими сербами. Примітки Посилання Джерела Див. також Адміністративний поділ Боснії і Герцеговини
Jasikovac, Bosnia and Herzegovina

Jasikovac is a village in the municipalities of Ugljevik (Republika Srpska) and Teočak, in northeastern Bosnia and Herzegovina War Inpact According to testimony from the local imam, the village endured severe wartime devastation, with reports indicating that the Republika Srpska army left no structurally sound residences standing in Jasikovac. Demographics According to the 2013 census, its population was 1,058, with 119 living in the Ugljevik part, and 939 in the Teočak part. References
Jasikovac (Ugljevik)

Jasikovac (en cyrillique : Јасиковац) est un village de Bosnie-Herzégovine. Il est situé dans la municipalité d'Ugljevik et dans la république serbe de Bosnie. Selon les premiers résultats du recensement bosnien de 2013, il compte 119 habitants. Avant la guerre de Bosnie-Herzégovine, le village faisait entièrement partie de la municipalité d'Ugljevik ; après la guerre, une partie de son territoire a été intégrée dans la municipalité de Teočak, dans la fédération de Bosnie-et-Herzégovine. Géographie Histoire Démographie Répartition de la population par nationalités (1991) En 1991, le village comptait 1 118 habitants, répartis de la manière suivante : Notes et références Voir aussi Articles connexes Jasikovac (Teočak) Villes de Bosnie-Herzégovine Municipalités de Bosnie-Herzégovine Lien externe (en) Vue satellite de Jasikovac sur fallingrain.com Portail de la Bosnie-Herzégovine
Јасиковац (Угљевик)

Јасиковац је насељено мјесто у општини Угљевик, Република Српска, БиХ. Према попису становништва из 2013. у насељу је живјело 119 становника. Налази се на граници два ентитета. Становништво Према званичним пописима, Јасиковац је имао сљедећи етнички састав становништва: Напомене Види још Општина Угљевик Референце Спољашње везе Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
Electrical Engineering School, Tuzla

The Electrical Engineering School of Tuzla is a high school located in Tuzla, Bosnia. It was founded in 1970. Its goal as an institution is to join all professions related to electrical engineering in one school. Before it opened its doors in 1970, these trades were represented by two separate schools. The Electrical Engineering School of Tuzla is dedicated to teaching their students the latest about electricity and technology. The school also houses high-tech electrical equipment which provides more opportunities for students to do practical work. Students may choose between many courses such as Computer Technician, Technician of Mechatronics, Technician of Electroenergetics, Technician of Electronics, Electrician of telecommunications, Car electrician and Electrician. The school plans to shift to solar panel energy by the summer of 2019, which will open up a new available course: technician of renewable energy sources. References
Elektrotehnička škola Tuzla

Elektrotehnička škola u Tuzli je javna mješovita srednja škola koja obrazuje kadrove u elektrotehnici. Nalazi se na adresi Muhameda Hevaija Uskufija 2 u Tuzli. Osnovana je Odlukom Skupštine općina Tuzla 1970.godine pod nazivom Elektrotehnički školski centar Tuzla radi objedinjavanje obrazovanja za sva zanimanja elektrotehničke struke u jednom školskom centru. Dotad su se učenici ove struke u Tuzli obrazovali u okviru dvije škole mješovitog tipa. S radom je počela od 1. rujna 1970.godine. Nastava se odvija na bošnjačkom jeziku i na srpskom jeziku. Izvori Vanjske poveznice Elektrotehnička škola Tuzla Facebook Webstranica skole Arhivirana inačica izvorne stranice od 1. siječnja 2015. (Wayback Machine)
St. Francis Catholic School Center

Katolički Školski Centar "Sveti Franjo", commonly abbreviated as KŠC Sv.Franjo, is a school founded by the nuns of the Daughters of Divine Charity in Tuzla, Bosnia and Herzegovina. History The school was founded in 1883. According to records and testimony, the school's functions were well organized, and the quality of education was very good. After the Communists came to power following the Second World War, such schools were closed and their property confiscated. KŠC Tuzla was re-established in 1997 by the Roman Catholic Archdiocese of Vrhbosna. High school The High School started operating on November 6, 1995, in the premises of the Elementary School Pazar in Tuzla with 102 students divided into four classes. After two years of work, in 1997 the school moved to the High School of Mechanical Engineering. Classes were held at the Mechanical School until the fall of 2001, when it moved to its own building. Elementary school The elementary school started operating in 2001. References External links Official website Archived 2020-06-13 at the Wayback Machine
Katolički školski centar "Sv. Franjo" Tuzla

KŠC Sv. Franjo je škola koju su osnovale časne sestre Kongregacije Kćeri Božje ljubavi u Tuzli. Otvorena je 1883. godine. Kako bilježe zapisi i svjedočanstva, školske su funkcije bile dobro organizirane, a kvaliteta obrazovanja bila je vrlo dobra. Nakon dolaska komunista na vlast nakon Drugog svjetskog rata, sve škole ove vrste zatvorene su, a imovina konfiscirana. KŠC Tuzla obnovio je rad 1995. godine. U iznajmljenim prostorijama djelovala je Opća gimnazija sa 102 učenika, dok u vlastitom prostoru djeluje od školske godine 2001. / 2002. To je velika zgrada koja je izgrađena na temeljima nekadašnjeg Klostera – Zavoda Kraljice Svete Krunice. KŠC je danas na adresi Klosterska 14, Tuzla. Dio je Sustava katoličkih škola "Za Europu". U sklopu KŠC djeluju opća gimnazija čija je prva generacija bila 1998. godine, osnovna škola. i produženi boravak za mlađe osnovce te internat za djevojke koje se školuju i studiraju u Tuzli. Nastavni plan KŠC je je vlastiti za cijeli Sustav Katoličkih „Škola za Europu“ i na snazi je od školske 2004./2005. godine. Danas Centar pohađa 900 učenika. Prijatelji Centra je udruga koja djeluje u okviru KŠC, a čine ju roditelji, djelatnici te bivši i sadašnji učenici, a koja ima humani karakter. Današnji ravnatelj KŠC je vlč. mr. Vlatko Rosić. Član Koordinacije hrvatskih i katoličkih udruga s područja Tuzlanske županije. Uz zgradu KŠC-a izgrađen je samostan Družbe Kćeri Božje ljubavi, samostan Kraljice sv. Krunice. Izvori Vanjske poveznice Službene stranice Arhivirana inačica izvorne stranice od 21. travnja 2021. (Wayback Machine) Facebook Gimnazije.com Arhivirana inačica izvorne stranice od 20. prosinca 2015. (Wayback Machine)
Ekonomsko-trgovinska škola Tuzla

Ekonomsko-trgovinska škola u Tuzli je javna mješovita srednja škola koja obrazuje kadrove u ekonomiji i trgovini. Povijest Današnja škola formirana je odlukom Vlade Tuzlanskog kantona od 6. srpnja 2012. godine spajanjem Srednje ekonomske škole i Srednje trgovinske škole Tuzla. Njena prethodnica, Trgovinska škola radi od 1844. godine. Tad je u BiH ovakvih škola bilo samo još u Sarajevu, Mostaru i Banjoj Luci. Škola je radila s prekidima do 1955. godine. Od te godine nije više bilo prekida u radu, a radila je u prostorima Srednje ekonomske. Godine 1958. za ovu je školu napravljena posebna zgrada koja je bila suvremeno opremljena. Iz svojih je prostorija iseljena 1971. Odlukom općine Tuzla 1971., a danas u njima djeluje Medicinska škola Tuzla. Ekonomska škola u Tuzli osnovana je potkraj 1947. zbog rastuće potrebe za školovanim ekonomskim kadrom kojeg je manjkalo u ovom kraju. Trgovačka akademija u Tuzli odnosno Ekonomska škola počela je s radom školske 1947/48. godine i u školu je upisano 105 učenika u tri razreda. Danas ova škola ima više od 950 učenika. Nalazi se na adresi Muhameda Hevaije Uskufija 3. Nastava se odvija na bošnjačkom jeziku i na srpskom jeziku. Izvori Vanjske poveznice Ekonomsko-trgovinska škola Tuzla