NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
National Assembly (Republika Srpska)

The National Assembly of Republika Srpska (Serbian: Народна скупштина Републике Српске, НСРС; Croatian: Narodna skupština Republike Srpske, NSRS) is the legislative body of Republika Srpska, one of two entities of Bosnia and Herzegovina. The current assembly is the ninth since the entity's founding. History The People's Assembly of Republika Srpska was founded on 24 October 1991 as the Assembly of the Serb People of Bosnia and Herzegovina, with its administrative seat in Sarajevo. Due to the Bosnian War, the seat was moved to Pale, where it remained until 1998, when it was moved to Banja Luka, its current location. From 1991 to 1996, the Assembly was composed of Serb representatives elected in 1990 for the Assembly of the Socialist Republic of Bosnia and Herzegovina, most of them members of the Serb Democratic Party (SDS). By the time when the Constitution of Republika Srpska was promulged in February 1992, the Assembly was made of 72 seats for the SDS, 4 for the Union of Reform Forces of Yugoslavia (SRSJ) and one for the Serbian Renewal Movement (SPO). The first parliamentary bloc formally opposed to nationalist forces came into scene in 1994 with the Independent Members of Parliament Caucus (IMPC), a splinter of the SRSJ led by Milorad Dodik. First Assembly (24 October 1991 to 14 September 1996) Second Assembly (19 October 1996 to 27 December 1997) (election of 4 September 1996) Third Assembly (27 December 1997 to 19 October 1998) (election of 14 September 1997) Fourth Assembly (19 October 1998 to 16 December 2000) (election of 13 September 1998) Fifth Assembly (16 December 2000 to 28 November 2002) (election of 11 September 2000) Sixth Assembly (28 November 2002 to 9 November 2006) (election of 5 October 2002) Seventh Assembly (9 November 2006 to 15 November 2010) (election of 1 October 2006) Eighth Assembly (15 November 2010 to 24 November 2014) (election of 3 October 2010) Ninth Assembly (24 November 2014 to 19 November 2018) (election of 12 October 2014) Tenth Assembly (19 November 2018 to 15 November 2022) (election of 7 October 2018) Eleventh Assembly (15 November 2022 to present) (election of 2 October 2022) Current composition See also List of speakers of the National Assembly of Republika Srpska References External links
Assemblée nationale (république serbe de Bosnie)

L'Assemblée nationale (en serbe en écriture cyrillique : Народна скупштина ; en serbe : Narodna skupština) est l'institution monocamérale exerçant le pouvoir législatif de la république serbe de Bosnie, l'une des deux entités fédératives de la Bosnie-Herzégovine. Système électoral L'Assemblée nationale est composé de 83 sièges pourvus tous les quatre ans au scrutin proportionnel plurinominal. Sur ce total, 62 députés sont élus dans six circonscription électorale plurinominales tandis que les 21 restants, dits de compensation, sont répartis aux différents partis selon leurs résultats au niveau national pour assurer une meilleure proportionnalité. Législatures Liste des présidents Notes et références Voir aussi Articles connexes Politique en Bosnie-Herzégovine Président de la république serbe de Bosnie Gouvernement de la république serbe de Bosnie Liens externes (sr + en) Site officiel Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de la politique
Assemblea nazionale della Repubblica Serba di Bosnia ed Erzegovina

L'Assemblea nazionale della Repubblica Serba di Bosnia ed Erzegovina (serbo: Народна скупштина Републике Српске / Narodna skupština Republike Srpske, NSRS) è la principale camera legislativa (assieme al Consiglio dei Popoli) della Republika Srpska, una delle due entità che costituiscono la Bosnia ed Erzegovina. L'attuale legislatura è l'ottava in ordine cronologico dalla fondazione della Repubblica Serba, avvenuta nel 1992. Legislature I legislatura (24 ottobre 1991 al 14 settembre 1996) II legislatura (19 ottobre 1996 al 27 dicembre 1997) (elezioni del 4 settembre 1996) III legislatura (27 dicembre 1997 al 19 ottobre 1998) (elezioni del 14 settembre 1997) IV legislatura (19 ottobre 1998 al 16 dicembre 2000) (elezioni del 13 settembre 1998) V legislatura (16 dicembre 2000 al 28 novembre 2002) (elezioni dell'11 settembre 2000) VI legislatura (dal 28 novembre 2002 al 9 novembre 2006) (elezioni del 5 ottobre 2002) VII legislatura (dal 9 novembre 2006 al 1º ottobre 2006) (elezioni del 1º ottobre 2006) VIII legislatura (dal 15 novembre 2010 al 24 novembre 2014) (elezioni del 3 ottobre 2010) IX legislatura (dal 24 novembre 2014) (elezioni del 12 ottobre 2014) Composizione attuale Distribuzione degli 83 seggi della Assemblea nazionale: Presidente dell'Assemblea: Nedeljko Čubrilović (DNS) Maggioranza parlamentare:SNSD-DNS e alleati-Partito Socialista-Indipendenti Composizioni precedenti dell'Assemblea VIII legislatura Presidente dell'Assemblea: Igor Radojičić (SNSD) Maggioranza parlamentare:SNSD-Partito Socialista-DNS VII Legislatura Presidente dell'Assemblea: Igor Radojičić (SNSD) Maggioranza parlamentare:SNSD-Partito Socialista-DNS Note Collegamenti esterni Sito ufficiale, su narodnaskupstinars.net. URL consultato il 6 ottobre 2010 (archiviato dall'url originale il 27 marzo 2010).
Zgromadzenie Narodowe Republiki Serbskiej

Zgromadzenie Narodowe Republiki Serbskiej (bośn. i chorw. Narodna skupština Republike Srpske, serb. Народна скупштина Републике Српске, Narodna skupština Republike Srpske) – jednoizbowy parlament, organ władzy ustawodawczej Republiki Serbskiej (jednej z dwóch głównych składowych państwa Bośnia i Hercegowina, obok Federacji Bośni i Hercegowiny), którego kadencja trwa 4 lata. Zgromadzenie Narodowe liczy 83 członków, wybieranych w wyborach powszechnych i bezpośrednich na terenie Republiki Serbskiej. Chronologiczna Lista Przewodniczących Zobacz też Ustrój polityczny Bośni i Hercegowiny Zgromadzenie Parlamentarne Bośni i Hercegowiny Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona Zgromadzenia Narodowego
Народная скупщина Республики Сербской

Народная Скупщина Республики Сербской (серб. Народна скупштина Републике Српске, босн. и хорв. Narodna skupština Republike Srpske) — высший законодательный и конституционный орган в Республике Сербской. Скупщина состоит из 83 депутатов, а парламентское большинство составляют депутаты от Союза независимых социал-демократов, Социалистической партии, Народной партии Сербской, Объединённой Сербской и Демократического союза, а поддержку правительства составляют депутаты от Демократического народного союза и Социалистической партии Сербской. История Народная скупщина была основана 24 октября 1991 года как Скупщина сербского народа в Боснии и Герцеговине. После окончания войны и подписания Дейтонских соглашений Народная скупщина взяла на себя ответственность за проведение необходимых реформ и переустройство Республики. До 2002 года депутаты Народной скупщины избирались на срок в два года. После 2002 года в соответствии с изменениями в законодательстве их стали избирать на четыре года. В 2002 году была создана верхняя палата Народной скупщины — Палата народов. В ее составе 28 депутатов, избираемых депутатами Скупщины и муниципалитетами по национальному принципу: по 8 представителей от боснийцев, сербов и хорватов и 4 депутата от остальных национальных меньшинств. Палата народов может ветировать любой закон, принятый Народной скупщиной, если сочтет, что он угрожает жизненным интересам одной из общин. Созывы Народной скупщины Народная скупщина работала в одиннадцать созывов: 1-й созыв (24 октября 1991 — 14 сентября 1996), 2-й созыв (19 октября 1996 — 27 декабря 1997), 3-й созыв (27 декабря 1997 — 19 октября 1998) 4-й созыв (19 октября 1998 — 16 декабря 2000) 5-й созыв (16 декабря 2000 — 28 ноября 2002) 6-й созыв (28 ноября 2002 — 9 ноября 2006) 7-й созыв (9 ноября 2006 — 15 ноября 2010) 8-й созыв (15 ноября 2010 — 24 ноября 2014) 9-й созыв (24 ноября 2014 — 19 ноября 2018) 10-й созыв (19 ноября 2018 — 15 ноября 2022) 11-й созыв (15 ноября 2022 — н. в.) Список спикеров народной скупщины Момчило Краишник (с 25 октября 1991 по 19 октября 1996) Драган Калинич (с 19 октября 1996 по 4 ноября 1998) Петар Джокич (с 4 ноября 1998 по 16 декабря 2000) Драган Калинич (с 16 декабря 2000 по 29 июня 2004) Душан Стойичич (с 29 июня 2004 по 28 февраля 2006) Игор Радойчич (с 28 февраля 2006 по 24 ноября 2014) Неделько Чубрилович (с 24 ноября 2014 по 15 ноября 2022) Ненад Стевандич (с 15 ноября 2022 по настоящее время) Примечания Литература Г. Н. Энгельгардт. Республика Сербская в Боснии и Герцеговине. Возникновение и эволюция (1990—2006 гг.). Диссертация на соискание ученой степени кандидата исторических наук. — М., 2015. Архивировано 16 февраля 2016 года. 30 година Народне скупштине Републике Сербске 1991–2021 (серб.). — Бања Лука: Народна скупштина Републике Српске, 2021. Ссылки 20-летие создания Народной скупщины (серб.) (недоступная ссылка — история). РТРС. Дата обращения: 20 ноября 2012.
Національна скупщина Республіки Сербської

Народна Скупщина Республіки Сербської — вищий законодавчий орган влади в державного утворення. До основних функцій органу входять нормування, контроль, регулювання та обрання, що регулюються центральним органами. Історія Перше засідання органу владу під назвою "Народна скупщина сербського народу Боснії та Герцеговини" відбулося 24 жовтня 1991 року. На той час скупщина розташовувалася в місті Сараєво, але з початком військового конфлікту змушена переїхати до міста Пале (серб. Пале, Pale), що за 10 кілометрів від Сараєва. З 1998 року Народна скупщина постійно знаходиться в Баня-Луці. 9 січня 1992 року депутати Народної Скупщини ухвалили Декларацію про проголошення Республіки сербського народу Боснії та Герцеговини, що нині відзначається, як День Республіки Сербської. Того ж року, 28 лютого, була прийнята Конституція республіки, а також затверджено положення про встановлення верховенства влади, безпеки, законності та легітимності державного утворення Республіка Сербська. Також, після закінчення воєнних дій та підписання Дейтонського миру, 1995 року Національна скупщина взяла відповідальність за державне відновлення країни. Згідно основних засад формування парламенту, представників до скупщини обирають на парламентських виборах — загальна кількість депутатів 83 особи. Перші вибори після Боснійської війни відбулися 1996 року, коли до парламенту вперше потрапили представники різних партій, а також деякі парламентарії скупщини Боснії та Герцеговини початку 90-х років. До 2002 року депутатів обирали на дворічний термін, а після внесених правок до закону, термін збільшився до чотирьох років. На даний момент в Республіці Сербській чинна дев'ята скупщина, обрана шляхом парламентських виборів 12 жовтня 2014 року та яка вступила в свої права з 24 жовтня 2014 року. Повний перелік народних зібрань та термін їх повноважень • Перша скупщина — з 24 жовтня 1991 року до 14 вересня 1996 року; • Друга скупщина — обрана 4 вересня 1996 року, чинна з 19 жовтня 1996 року по 27 грудня 1997 року; • Третя скупщина — обрана 14 вересня 1997 року, чинна з 27 грудня 1997 року по 19 жовтня 1998року ; • Четверта скупщина– обрана 13 вересня 1998 року, чинна з 19 жовтня 1998 року по 16 грудня 2000 року; • П'ята скупщина — обрана 11 вересня 200 року, чинна з 16 грудня 2000 року по 28 жовтня 2002 року; • Шоста скупщина — обрана 5 жовтня 2002 року, чинна з 28 листопада 2002 року по 9 листопада 2006 року; • Сьома скупщина– обрана 1 жовтня 2006 року, чинна з 9 листопада 2006 року по 15 листопада 2010 року; • Восьма скупщина — вибори 13 жовтня 2010 року, чинна з 15 листопада 2010 року по 24 листопада 2014 року; • Дев'ята скупщина — вибори 12 жовтня 2014 року, чинна з 24 листопада 2014 року. Використані джерела За матеріалами сайту «National Assembly of the Republic of Srpska».
Vojaško letališče Željava

Vojaško letališče Željava je bila največja letalska vojaška baza JLA v Jugoslaviji in na Balkanu. Nahaja se na mejnem območju med Hrvaško in Bosno pod vznožjem in v hribu Plješivica, v bližini Bihaća. Zgodovina Projekt o veliki letalski podzemni bazi z delovnim imenom »Objekt 505« je bil zamišljen že sredi 50. let 20. stoletja v strogi tajnosti. Kmalu so pričeli z intenzivnimi gradbenimi deli pri vasici Željava, ki so trajala dvanajst let. Po vdoru sil varšavskega pakta na Češkoslovaško so leta 1968 pričeli uporabljati še ne povsem dokončano infrastrukturo. Glavni razlog, da so bazo začeli graditi prav tam, je zelo ugodna geološka sestava tal in lokacija pod hribom, ki je omogočala vzletanje letal izza radarske sence planine. Cena izgradnje vojaške baze naj bi dosegla po nekaterih podatkih 4 milijarde ameriških dolarjev, po drugih pa 8,5 milijard ameriških dolarjev. 16. maja 1992, v času vojne na Hrvaškem in v Bosni, je vojska Republike Srbske krajine ob umiku skoraj popolnoma uničila letališče in bazo. Tehnične karakteristike V planini so bile tri garažne galerije, široke prek 15 metrov, medsebojno povezane v obliki črke M, v katerih je bilo prostora za 58 letal. Ostali podzemni hodniki so bili široki od treh do dvanajst metrov. Skupna dolžina vseh hodnikov je znašala 3,5 kilometrov. V notranjosti planine je delovala samostojna dizel-električna centrala za oskrbo baze z energijo. V galerije je bil s skladišča Pokoj pri Bihaću speljan tudi desetkilometrski posebni cevovod, ki je letala v bazi oskrboval s kerozinom. Baza je bila projektirana tudi za morebitni napad z jedrskim orožjem. Izven planine so iz vsake galerije potekale tri vzletne steze, preko katerih sta bili nameščeni še dve vzletno-pristajalni stezi. V bližnji vojašnici v bližini vasi Ličko Petrovo Selo se je nahajala logistična baza. Na vrhu planine Plješivica (1650 m) se je nahajal radar z dometom 400 kilometrov. Posadka s tedaj najmodernejšem radarjem lahko nadzirala velik del Italije, Avstrije in Madžarske. V Željavi je bil nameščen 117. lovsko-letalski polk s 124. in 125. eskadriljo JLA, ki je razpolagal z letali Mig-21. Zunanje povezave Lokacija letališča Željava Željava runways layout & numbering scheme Arhivirano 2011-04-11 na Wayback Machine. Runway 2 - threshold 14L at Panoramio Runway 2 - threshold 32R at Panoramio MiG-21 JRV - landing at runway 14L, LYBI at YouTube Photos of the Željava airbase SFOR informer YouTube videos of the airbase Inside pictures and videos of Željava airbase Arhivirano 2013-01-25 na Wayback Machine. Pictures and information on the airbase Arhivirano 2007-04-29 na Wayback Machine. Glej tudi Jugoslovansko vojno letalstvo Houston, imamo problem! (2016), film, v katerem Objekt 505 služi kot središče tajnega jugoslovanskega vesoljskega programa
Park Ravne 2

Park Ravne 2 je park smješten u Visokom u Bosni i Hercegovini. Svečano otvorenje održano je 21. lipnja 2016., a glavni događaj bio je glazbeni koncert Gorana Karana. Park ima platforme za jogu i meditaciju, koncertnu pozornicu s prirodnim amfiteatrom, spiralni botanički vrt i izletnička područja. Mjesto je okruženo čempresnom šumom. U svibnju 2017. završeno je dječje igralište. Park je dom nekoliko izvora pitke vode. Marko Pogačnik je donirao i stvorio jedan megalitski krug. Park je dom za desetine tisuća turista na godišnjoj razini, ali i za veliki broj mještana i posjetitelja iz okolice. Radnim danima to je često mjesto za školske izlete u rasponu od 500 – 700 posjetitelja. Park je dom za oko 46 biljnih vrsta, uključujući i bršljan, maslačak, razne vrste šumarica, koprive i druge. Njime upravlja Fondacija Piramida Sunca, Semira Osmanagića. Park podržavaju i financiraju općinska uprava Visoko i Zeničko-dobojska županija. Općinsko vijeće Visokog proglasilo ga je parkom od značaja. Galerija Izvori
Парк Равне

Парк Равне, званично Археолошко-туристички парк Равне 2, јесте парк у Високом, у Босни и Херцеговини. Парк је званично отворен 18. јуна 2016, простире се на више од 100.000 квадратних метара и њиме управља Фондација „Археолошки парк: Босанска пирамида Сунца”. Налази се у долини брда Равне и представља део ширег туристичког комплекса повезаног са пројектом „босанских пирамида”. Међу познатијим посетиоцима комплекса више пута је био и Новак Ђоковић, који је парк и локалитет Равне посећивао у више наврата током 2020-их. Историја Парк је настао након уређења више приватних парцела које је откупио Семир Османагић, а потом их уступио фондацији ради одржавања и даљег развоја. Према наводима саме фондације, на простору будућег парка претходно су се налазиле дивље депоније, мочварне површине и запуштено земљиште, које је накнадно преуређено у парковски комплекс. Општинско веће Високог је 2017. прогласило парк „Равне 2” парком од општинског значаја. Отварање парка временски се поклопило са ширењем туристичке понуде у Високом, која је изграђена око локалитета „босанских пирамида” и тунела Равне. У исто време, археолошка и геолошка тумачења на којима је тај шири пројекат заснован одбацио је велики део међународне стручне јавности. Одлике и намена Парк је уређен као вишенаменски отворени простор са шетним стазама, ботаничким вртовима, платформама за одмор и медитацију, спортским и програмским садржајима, као и просторима за културне и туристичке манифестације. Парк је отворен током целе године, а у оквиру истог комплекса организују се и вођене посете повезаним локалитетима у околини. Према подацима фондације, парк је 2020. посетило више од 65.000 људи из више земаља света. Туристички промет везан за парк и сродне локалитете допринео је већој посећености Високог и развоју локалне туристичке понуде. Референце
Krenica (jezero)

Jezero Krenica se nalazi u Imotsko-bekijskom polju u selu Drinovcima, općini Grudama, BIH. Ovalnog je oblika, dugo 310, a široko 270 metara. Mjerenja dubine su vršena u više navrata, ali dubinu mu još nisu uspjeli odrediti. Bilo je ronioca koji su probali doći do dna jezera, no nije im to pošlo za rukom. Njihove procjene su se kretale od 40 do čak 200 metara. Voda Krenice je još čista, ali nije riješeno zbrinjavanje otpada koji ju ugrožava. U Krenici je nekad bilo puno kupača i plivača. U blizini su planirana sportska igrališta, ali danas su zanemarena. O jezeru se brinu ribolovci. Hrvatski redatelj Antonio Nuić podrijetlom iz Drinovaca, snimio je igrani film Kenjac, čija se radnja odvija u Drinovcima. U njemu se pojavljuje motiv Krenice kao dubokog i tajanstvenog jezera. Mnogi životi su ostali u ovome jezeru, a postoje svjedočanstva starijih ljudi o kolima i konjima koji su nestali u Krenici i nikad kasnije nisu pronađeni. Legenda o nastanku Krenice Prije puno godina živio je bogataš Gavan na području današnje Bekije. Dvori mu bijahu smješteni u Drinovačkom polju. Jednog dana dođe sv. Petar prerušen u prosjaka Gavanovoj ženi i kaže: Bog ti dao, bili mi dala malo kruha da pojedem? Nato mu ona odvrati: Što će meni Bog tvoj dok je meni živ Gavan moj? Sv. Petar tada podigne štap i reče: Od zla roda neka nema poroda! Nastade potres i na mjestu Gavanovih dvora stvori se jezero. Žena shvati da će se utopiti te uzme svoje dvoje djece i počne bježati. Kada ju je voda sustigla, sv.Petar ju je savjetovao: Baci muško dijete, od zla roda neka nema poroda! Ona nastavi bježati ne slušajući ga. Stigne sve do brda kada je voda opet sustigne. Tada baci muško dijete i na mjestu gdje je ono bačeno, nastalo je jezero Krenica, a put kojim je bježala žena postala je rječica ponornica Matica, a tamo kamo je bacila sina jedinca ponor. U isto vrijeme i u ostalim mjestima gdje je Gavan prebivao stvorila su se jezera. Tako imamo Crveno i Modro jezero u Imotskom, Krenicu kod Prološca kraj Imotskog i veliku kršku udubinu Vrbinu kod zaseoka Blaževića. Izvori http://www.hrvatsko-slovo.hr/index.php?option=com_content&view=article&id=1664&catid=1664
Krenica

Krenica är en sjö i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i entiteten Federationen Bosnien och Hercegovina, i den södra delen av landet, 100 km sydväst om huvudstaden Sarajevo. Krenica ligger 259 meter över havet. Omgivningarna runt Krenica är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Krenica är det ganska tätbefolkat, med 93 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Kukavičko Jezero

Kukavičko Jezero är en sjö i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i entiteten Federationen Bosnien och Hercegovina, i den centrala delen av landet, 80 km väster om huvudstaden Sarajevo. Kukavičko Jezero ligger 1 203 meter över havet. Omgivningarna runt Kukavičko Jezero är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Kukavičko Jezero är det ganska tätbefolkat, med 93 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
University of East Sarajevo

The University of East Sarajevo (Serbian: Универзитет у Источном Сарајеву, romanized: Univerzitet u Istočnom Sarajevu lit. University of East Sarajevo) is a public university located in Istočno Sarajevo, Republika Srpska, Bosnia and Herzegovina. As of 2018–19 school year, there are 8,049 enrolled students. According to SCImago Institutions Rankings, University of East Sarajevo is the best high school institution in Bosnia and Herzegovina. History It derived from the University of Sarajevo and was established in 1992 by the decision of the National Assembly of Republika Srpska. It was recognized by the authorities in Republika Srpska as the successor of the University of Sarajevo (1949–1992 period) which ethnic Serb professors, staff and students decided to leave due to the Bosnian War. Serbs who left University of Mostar and University of Tuzla also participated in the establishment of institution. The Faculty of Medicine at the University of Istočno Sarajevo was established in 1993 in Foča and spans over 6,000 square meters with modern facilities, including two amphitheaters, research centers, and laboratories. University of Istočno Sarajevo is organized into 17 faculties at which student can select among 52 undergraduate and 42 graduate and postgraduate study programs. University is highly geographically decentralized and its faculties are located throughout the eastern half of Republika Srpska (Podrinje, Semberija and East Herzegovina) in the towns of Trebinje, Foča, Pale, Istočno Sarajevo, Bijeljina, Zvornik and Doboj. It was first public university in Bosnia and Herzegovina to get higher education accreditation. List of Faculties Partner universities Serbia University of Niš University of Defence University of Arts in Belgrade See also Category:Academic staff of the University of East Sarajevo University of Sarajevo Education in Bosnia and Herzegovina List of split up universities List of universities in Bosnia and Herzegovina References
Uniwersytet w Sarajewie Wschodnim

Uniwersytet w Sarajewie Wschodnim (serb. Univerzitet u Istočnom Sarajevu, Универзитет у Источном Сарајеву) – uczelnia publiczna w Republice Serbskiej. Uczelnia została formalnie utworzona 14 września 1992 decyzją Zgromadzenia Narodowego Republiki Serbskiej. Początkowo funkcjonował pod nazwą Uniwersytet w Sarajewie, Republika Serbska, w 2006 roku został przemianowany na Uniwersytet w Sarajewie Wschodnim. Uczelnia charakteryzuje się wyraźnie zdecentralizowaną strukturą, jego 17 jednostek organizacyjnych zlokalizowanych jest w 10 miastach. Uczelnia zaczęła funkcjonować w roku akademickim 1993/1994. Wówczas prowadzenie wykładów rozpoczęły czterech wydziały: Wydział Ekonomii w Pale Wydział Filozofii w Pale Wydział Medycyny i Stomatologii w Foča Wydział Technologii w Zvorniku Wydział Pedagogiczny w Bijeljinie Kolejne jednostki zostały uruchomione rok później. Były to: Wydział Elektrotechniki w Lukavicy Wydział Rolnictwa w Lukavicy Wydział Inżynierii Mechanicznej w Vogošća (przeniesiony do gminy Istočno Novo Sarajevo) Wydział Prawa w Ilidža (w 1996 roku przeniesiony do Pale Akademia Muzyczna w Ilidža (przeniesiona do gminy Istočno Novo Sarajevo) Akademia Teologii Prawosławnej św. Bazyli Ostrogski w Foča W roku akademickim 1995/1996 rozpoczęły nauczanie: Akademia Sztuk Pięknych w Trebinje Wydział Produkcji i Zarządzania w Trebinje Wydział Wychowania Fizycznego w Pale (później Wydział Wychowania Fizycznego i Sportu) W roku 1997/1998 uruchomiony został (drugi) Wydział Ekonomii w Brczku, a w roku 2005/2006 Wydział Inżynierii Ruchu Drogowego w Doboj oraz Wydział Handlu Zagranicznego w Bijeljinie. Bibliografia Historia na stronie uczelni