NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Босна (река)

Босна (на босненски: Bosna) е третата по големина река в Босна и Херцеговина, десен приток на Сава. Дължина 271 km, площ на водосборния басейн 10 457 km². Смята се, че от римското име на реката Bosona следва етимологията и на името на областта Босна. Реката се споменава за първи път от древноримския историк Гай Велей Патеркул като Bathinus. Другият основен източник, който е свързан с хидронима Bathinus, е надписът от Салона на римския политик и генерал Публий Корнелий Долабела, в който е записано, че реката разделя владенията на две от илирийските племена. Река Босна води началото си от източния склон на масива Трескавица (част от Динарските планини), на 1625 m н.в., на 10 km югозападно от село Търново, в цюгоизточната част на Босна и Херцеговина. По цялото си протежение тече в северна посока, като прави леко изпъкнала на запад дъга. С изключение на най-долния си участък течението на реката има типичен планински характер, съпроводено с множество прагове и бързеи, няколко малки водопада, дълбока долина, на места с тесни каньони и дефилета, а на други места с долинни разширения и междупланински котловини. След град Добой долината ѝ се разширява, а склоновете ѝ – полегати. При град Модрича реката излиза от планините и навлиза в крайната южна част на Среднодунавската низина. Тук долината ѝ значително се разширява, скоростта на течението ѝ намалява и се появяват множество меандри. Влива се отдясно в река Сава (десен приток на Дунав), на 79 m н.в., при град Босански Шамац. Водосборният басейн на Босна обхваща площ от 10 457 km² (10,7% от водосборния басейн на Сава), като целият се намира на босненска територия. На изток водосборния басейн на Босна граничи с водосборните басейни на реките Толиса, Тиня, Луковац и Дрина (десни притоци на Сава, на юг – с водосборния басейн на река Неретва (от басейна на Адриатическо море), а на запад – с водосборните басейни на реките Върбас, Укрина и други по-малки десни притоци на Сава). Основните притоци: леви – Лашва (57 km, 958 km²), Фионичка река (48 km, 727 km²), Усора (76 km, 849 km²); десни – Миляцка (36 km, на нея е разположен град Сараево), Кривая (74 km, 1495 km²), Стреча (139 km, 1948 km²). Босна има предимно дъждовно подхранване с ясно изразено пролетно пълноводие и лятно (от юли до септември) маловодие. Среден годишен отток в долното течение 142 m³/sec. Водите на Босна основно се използват за промишлено и битово водоснабдяване, а в долното течение частично и за напояване. По долината на реката са разположени множество селища, населението на които наброява близо 1 млн. души: Илияш, Високо, Зеница, Какан, Жепче, Завидовичи, Маглай, Добой, Модрича, Босненски Шамац. Вижте също Списък на реките в Европа (водосборен басейн на Атлантическия океан) Списък на реките в Босна и Херцеговина Източници
Bosna

El Bosna (en ciríl·lic: Босна) és el tercer riu més llarg de Bòsnia i Hercegovina, i és considerat un dels tres principals rius interns, juntament amb el Neretva i el Vrbas. El Bosna recorre 271 km, i el seu nom noté cap variant en llengua estrangera. Durant l'Imperi Romà, a vegades s'anomenava Bosona, i es creu que aquest és probablement l'origen il·líric del nom Bosna. Curs i afluents El riu Bosna recorre la Vall del Bosna, el principal centre industrial del país on viuen prop d'un milió de persones, així com la ubicació de diverses de les principals ciutats del país. Els seus principals afluents són el Željeznica, el Miljacka, el Fojnica, el Lašva, el Gostović, el Krivaja, l'Usora, i el Spreča. El Bosna naix al manantial de Vrelo Bosne, al peu de la muntanya Igman, als afores de Sarajevo. Aquesta font constitueix un dels principals monuments històrics i naturals de Bòsnia i Hercegovina. A partir d'aquí, puja cap al nord per convertir-se en afluent del Sava, a la ciutat de Bosanski Samac. Administrativament, el riu neix al cantó de Sarajevo, i passa pel cantó de Zenica-Doboj, la regió de Doboj i el cantó de Posavina, per aquest ordre. Pel que fa a les ciutats, el curs del riu passa per Visoko, Zenica, Doboj, Modrica i Bosanski Samac. Aprofitament Als afores de Zenica l'aprofiten en diverses centrals hidroelèctriques. Al llarg del 2006 es va endegar un projecte per recuperar l'ecosistema del riu i els seus afluents, i es van construir dues centrals de control de qualitat i quantitat, una a Doboj i l'altra a Sarajevo. També es va desenvolupar, dins d'aquest programa, un projecte de regadiu a la Vall del Popovo.
Bosna (řeka)

Bosna (srbsky Босна) je největší řeka v Bosně a Hercegovině, která dala název části státu. Protéká kantonem Sarajevo a Zenicko-dobojským kantonem ve Federaci Bosny a Hercegoviny a regionem Doboj v Republice srbské. Je dlouhá 271 km (podle jiných zdrojů 308 km). Povodí má rozlohu 10460 km². Řeka klesá průměrným tempem 1,48 m/km. Koryto má široké 35–170 m a hluboká je průměrně 1–3 m, na některých místech může být mimořádně hluboká až 10 m. Poprvé byla řeka popsána římskými cestopisci pod názvem Basana či Basin a od tohoto názvu vzniklo nejspíše současné jméno Bosna. Průběh toku Řeka pramení na úpatí pohoří Igman, v blízkosti města Ilidža v nadmořské výšce 500 m. Od svého pramene teče směrem na sever, skrz park Zřídlo Bosny, kde ji překonává historický Římský most. Nedlouho od svého pramene nabírá řeka Bosna přítoky Željeznica a Zujevina, které dávají řece hodně vody. Řeka následně směřuje dále směrem na severozápad, kde se do ní vlévají Dobrinja a Miljacka. Poté řeka směřuje pryč z Sarajevské kotliny. Cestou od hlavního města Bosny a Hercegoviny nicméně také nabírá nemalou část odpadu, který produkuje průmyslová zóna v blízkosti Nového Sarajeva. Řeka je zde velmi mělká; z hor nabírá spoustu písku a dalších sedimentů a v jejím korytu tak vznikají časté ostrovy. V blízkosti města Vogošća přibírá řeka stejnojmenný přítok a v blízkosti města Ilijaš poté Ljubinu a Trstionici. Dále u města Visoko se do Bosny vlévá Fojnička rijeka. Největším městem, kterým Bosna protéká, je průmyslová Zenica. Od ní na sever protéká Bosna dále Vranduckou soutěskou, kde protéká v blízkosti středověkého města Vranduk. Dále řeka protéká obcí Žepče a za Zavidovići se do ní vlévá Krivaja. Dále protéká městy Maglaj a Doboj. Za druhým uvedeným se do ní vlévají řeky Usora a Spreča. Severně od Doboje se hluboké údolí řeky postupně otevírá mírně zvlněné Bosenské krajině. Řeka se zde rozlévá do řady ramen. Za městem Modriča a Bosanski Šamac se vlévá do Sávy na hranici s Chorvatskem. Vodní režim Vyšší vodní stavy jsou na jaře a nižší od července do září. Průměrný roční průtok vody činí 142 m³/s. Zamrzá pouze při velmi tuhých zimách. Využití Řeka je částečně splavná (od Maglaje na sever). Není přehrazená a nevyužívá se k výrobě elektrické energie, ačkoliv je její potenciál 3,3 miliard kWh. Její údolí představuje hlavní silniční i železniční osu Bosny a Hercegoviny. Je také nejhustěji osídlenou částí Bosny a Hercegoviny. Vedena je zde hlavní trať do Sarajeva, silnice magistrátního významu a hlavní dálnice. Průmysl se rozšířil v průběhu 20. století především v údolí této řeky, právě díky dobrým dopravním možnostem. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bosna (rijeka) na bosenské Wikipedii. Literatura V tomto článku byly použity informace z Velké sovětské encyklopedie, heslo „Босна“. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Bosna na Wikimedia Commons Slovníkové heslo Bosna ve Wikislovníku
Bosna

Bosna er den tredjelængste flod i Bosnien og Hercegovina. Den er 271 km lang og befinder sig kun i Bosnien. Den har sit udspring i nærheden af hovedstaden Sarajevo og løber ud i Sava, der er en biflod til Donau. Nogle af de vigtigste byer langs Bosna er Sarajevo, Zenica og Doboj.
Bosna (Fluss)

Die Bosna (serbisch-kyrillisch Босна) ist ein Fluss in Bosnien und Herzegowina und hat der historischen Region Bosnien ihren Namen gegeben. Sie entspringt am Fuße des Berges Igman nahe der Hauptstadt Sarajevo aus einer Karstquelle und mündet bei Šamac in die Save. Die Bosna ist von der Quelle bis zur Einmündung in die Save 271 Kilometer lang. Damit ist sie der drittlängste Fluss des Landes. Die Bosnaquelle (Vrelo Bosne) nahe dem Thermalbad Ilidža ist eine bekannte Attraktion, da hier ein relativ großer Fluss direkt aus dem Berg entspringt und nicht durch die Vereinigung kleinerer Bäche entsteht. Die Quelle ist in einen Park eingebettet. Die wichtigsten Zuflüsse der Bosna sind die Željeznica, die Miljacka, die Krivaja, die Spreča, die Usora und die Lašva. Folgende wichtige Orte liegen an der Bosna: Ilidža, Sarajevo, Visoko, Kakanj, Zenica, Žepče, Zavidovići, Maglaj, Doboj, Modriča und Šamac. Hydrologie Mit einer mittleren Abflussmenge von 174 m³/s an der Mündung steht die Bosna hinter Save, Neretva, Drina und Una an fünfter Stelle der großen Flüsse des Landes. Verkehr Das Tal der Bosna bildet als Teil der Neretva-Bosna-Furche einen wichtigen internationalen Verkehrskorridor, der heute zum Paneuropäischen Verkehrskorridor Vc gehört. Hier verlaufen mit der Magistralstraße 17, der Bahnstrecke Šamac–Sarajevo sowie der im Bau befindlichen Autobahn A1 die Hauptverbindungen von der Hauptstadt in Richtung Mitteleuropa. Literatur Marko Plešnik: Sarajevo. Mit Ilidža, Butmir, Rakitnica-Schlucht und den Wintersportgebieten, Trescher Verlag, Berlin 2016, 2. Auflage, S. 22/23 Weblink
Bosna

El Bosna (en cirílico: Босна) es un río de Bosnia y Herzegovina de 271 km de largo, considerado uno de los tres principales ríos internos, junto con el Neretva y el Vrbas. Durante el Imperio romano a veces fue llamado Bosona, y se cree que este es probablemente el origen ilírico del nombre Bosna. Curso y afluentes El río Bosna también constituye el valle del Bosna, el principal centro industrial del país y donde viven cerca de un millón de personas, así como la ubicación de varias de las principales ciudades. Sus principales afluentes son el Željeznica, el Miljacka, el Fojnica, el Lašva, el Gostović, el Krivaja, el Usora, y el Spreča. Su origen se encuentra en el manantial de Vrelo Bosne, al pie del Monte Igman, en las afueras de Sarajevo. Esta fuente constituye uno de los principales monumentos históricos y naturales de Bosnia y Herzegovina. A partir de ahí, el Bosna fluye hacia el norte, a través del corazón de Bosnia, para convertirse en afluente por la derecha del Sava, en Bosanski Samac. A pesar de no atravesar ningún otro país, el Bosna fluye a través de una serie de cantones y regiones de Bosnia. Desde su punto de partida en el Cantón de Sarajevo, también fluye a través del cantón de Zenica-Doboj, la región de Doboj, y el cantón de Posavina, en ese orden. En su camino al norte del río Bosna también pasa por las ciudades de Visoko, Zenica, Doboj, Modrica y Bosanski Samac. Aprovechamiento En las proximidades de Zenica es aprovechado por varias centrales hidroeléctricas. Asimismo durante 2006, en un programa conjunto con instituciones españolas, se llevó a cabo el proyecto Apoyo a la recuperación del ecosistema del río Bosna y sus afluentes, con la construcción de dos centrales de control de calidad y cantidad de aguas, en Doboj y Sarajevo, así como la ampliación de sistemas de riego en Turkovici y Orasje. También dentro de este programa se desarrolló un importante proyecto de regadío en el Valle del Popovo.​ Referencias
Bosna (rivière)

La Bosna (cyrillique : Босна) avec ses 271 kilomètres est une des rivières les plus longues et importantes de Bosnie-Herzégovine, et un affluent de la Save, donc un sous-affluent du Danube. Elle était nommée Bosona par l’empire romain. Parcours et affluents La rivière s’écoule dans la vallée industrielle de la Bosna qui héberge environ un demi-million de personnes et qui comporte quelques grandes localités. Sa source se nomme Vrelo Bosne et se situe au pied du mont Igman à la périphérie de Sarajevo. La source est une des attractions touristiques les plus notables de la Bosnie-Herzégovine. La rivière prend la direction du nord où elle se jette dans la Save. La rivière reste exclusivement en Bosnie-Herzégovine durant tout son trajet. Dans la fédération de Bosnie-et-Herzégovine, elle traverse les cantons de Sarajevo, Zenica-Doboj, Tuzla, et de la Posavina. Dans la république serbe de Bosnie, elle passe dans la Région de Doboj. Elle traverse les villes de Visoko, Zenica, et Doboj. Ses plus grands affluents sont : Rivière Fojnica Rivière Gostović Rivière Krivaja Rivière Lašva Rivière Miljacka (à Ilidža) Rivière Spreča Rivière Usora Rivière Željeznica (à Ilidža) Rivière Zujelina (à Ilidža) Notes et références Voir aussi Articles connexes Monuments nationaux de Sarajevo pour le(s) pont(s) Liens externes Portail des lacs et cours d'eau Portail de la Bosnie-Herzégovine
Boszna

A Boszna (cirill írásmódja Босна) folyó Bosznia-Hercegovina területén, a Száva jobb oldali mellékfolyója. Hosszúságát tekintve harmadik leghosszabb folyó az országban és a Neretva valamint az Orbász mellett a legjelentősebb bosnyák folyók közé tartozik. Neve A római korban Basana néven jegyezték és érdekesség, hogy ettől eltekintve nem ismert más nyelveken a Bosznától eltérő említése a folyónak. A folyó leírása Jellemzői A folyó a Dinári-hegységből az Alföld felé folyik. Szarajevó közelében, az Igman hegyen ered 560 m magasan. Az Igmanban található Vrelo Bosne (magyarul Boszna forrása) közkedvelt kirándulóhely. Előbb északnyugatnak, majd északnak, végül északkeletnek fut. Šamacnál ömlik a Szávába. Hossza 271 km, közepes vízhozama 174 m³ másodpercenként. Vízgyűjtő területe 10 457 km². Útvonala és mellékfolyói A Bosna több kantonon keresztül folyik. A Szarajevó kantonban lévő kiindulópontjától a Zenica-Doboj kantonon és a Posavina kantonon keresztül folyik, ebben a sorrendben. A folyó által kialakított völgyben az ország ipari központja található és több mint egymillió ember él a folyó menti településeken. Jelentősebb part menti városok délről észak felé haladva: Visoko, Kakanj, Zenica, Zavidovići, Žepče, Maglaj, Doboj és Modriča. A folyó vízi energiájának hasznosítása érdekében fejlesztések kezdődtek, melynek keretében hat 76 megawattos vízierőművet építenek norvég vállalatok. Mellékfolyói a Miljacka, a Krivaja, a Spreča, a Lašva és az Usora. Jegyzetek Források Európa-Bosznia-Hercegovina a Nagyutazas.hu-ról Bosna (river) (angolul)
Bosna

Il fiume Bosna (in serbo Босна?) con i suoi 271 km è il terzo fiume più lungo della Bosnia ed Erzegovina. La Bosna nasce dalle risorgive di Vrelo Bosne ("fonte della Bosna") alle pendici del monte Igman nella periferia di Sarajevo; le sue sorgenti sono una delle principali attrazioni naturali dello Stato. La Bosna scorre poi verso settentrione attraversando la parte centrale della Bosnia per confluire infine nella Sava nei pressi di Bosanski Samac. Il nome deriva dal nome latino Bosona, che a sua volta sembra derivare dall'illirico boghi-na, "scorrente". Sulla Tavola Peutingeriana è anche indicata una stazione ad Basantem. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bosna Collegamenti esterni Bosna, su Treccani.it – Enciclopedie on line, Istituto dell'Enciclopedia Italiana. Bosna (fiume), su sapere.it, De Agostini. (EN) Bosna River, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Bosna (rivier)

De Bosna (Cyrillisch: Босна) is een van de langste rivieren van Bosnië en Herzegovina. De rivier begint bij de berg Igman nabij Ilidža en Sarajevo en stroomt nabij Šamac in de rivier Sava en uiteindelijk in de Donau. De rivier is 281,6 kilometer lang. In de Romeinse tijd werd de rivier Bosona genoemd. Rivieren die in de Bosna uitmonden: Željeznica, Miljacka, Fojnička, Lašva, Gostović, Krivaja, Usora (rivier) en Spreča. De volgende plaatsen liggen langs de Bosna: Visoko, Kakanj, Zenica, Žepče, Zavidovići, Maglaj, Doboj, Modriča en Šamac.
Bośnia (rzeka)

Bośnia (bośn. Bosna, w starożytności Bosona) – rzeka w środkowej Bośni i Hercegowinie, najdłuższa z rzek płynących w całości w tym państwie. Długość – 273 km, powierzchnia zlewni – 10 460 km², średni przepływ – 100 m³/s. Głębokość – 1–3 m (max. 10 m), szerokość koryta – 35–170 m. Najwyższe stany wody występują od marca do maja i listopadzie, a najniższe – w sierpniu i wrześniu. Przebieg Źródła Bośni znajdują się na wysokości 560 m n.p.m. na południowych zboczach masywu górskiego Igman w Rudawach Bośniackich, na południowych przedmieściach Sarajewa, w miejscowości Ilidža (niedaleko źródła znajduje się też zabytkowy, kamienny Rzymski most). Stanowią jedną z większych atrakcji turystycznych tego regionu, są bowiem widowiskowe i udostępnione dla turystów; ich wyjątkowość polega na tym, że ze źródeł w skale wydobywa się tyle wody, że od razu tworzą całkiem sporą rzekę. Rzeka przecina zachodni skraj Sarajewa i płynie na północny zachód. W środkowym biegu przełomy Bośni przez twarde skały tworzą kilka wąwozów. Koło Zenicy rzeka zmienia kierunek na północno-wschodni, a koło Zavidović – na północny. Koło wsi Modriča wypływa w dolinę Sawy, do której uchodzi po kilkunastu kilometrach koło wsi Bosanski Šamac. Ujście leży na wysokości 89 m n.p.m. Płynąc przez góry i przedgórze, Bośnia przyjmuje wiele drobnych dopływów, z których największe to Željeznica (prawy, 27 km), Miljacka (prawy, 36 km), Fojnička rijeka (lewy, 46 km), Lašva (lewy, 49 km), Krivaja (prawy, 101 km), Usora (lewy, 82 km) i Spreča (prawy, 137 km). Bośnia i jej dopływy mają ogromny potencjał energetyczny, niemal zupełnie niewykorzystany – istnieje tylko jedna elektrownia wodna w Bogatić na Željeznicy (6,5 MW). W dolinie Bośni mieszka ponad milion ludzi, mieszczą się tu też najważniejsze ośrodki przemysłowe regionu Bośni. Dolina rzeki stanowi najważniejszą oś komunikacyjną Bośni – biegną nią linia kolejowa i droga łączące wybrzeże Morza Adriatyckiego (chorwacki port Ploče u ujścia Neretwy) z doliną Sawy, z odgałęzieniami do Banja Luki i Tuzli. Przypisy
Rio Bosna

O Bosna é o rio mais longo da Bósnia e Herzegovina, sendo considerado um dos três maiores rios “internos” do país, junto como o rio Neretva e o Vrbas; Outros rios maiores no país são o Una, a noroeste, o Sava, ao norte, e o Drina, a leste. Seu curso é de 271 km e o seu nome não difere em outros países. Nos tempos do Império Romano era chamado Bosona, sendo essa a possível origem ilíria do nome. O rio Bosna seria a origem etimológica do nome do país, Bósnia e Herzegovina; Curso e tributários O Rio Bosna forma o Vale do Rio Bosna, o centro industrial do país onde vivem cerca de um milhão de pessoas e se localizam muitas cidades de porte. Os principais tributários são os rios Željeznica, Miljacka, Fojnica, Lašva, Gostović, Krivaja, Usora e Spreča. Sua fonte é o manancial Vrelo Bosne que fica nas encostas do Monte [Igman]], proximidades de Sarajevo, capital da Bósnia e Herzegovina. Esse manancial é um dos mais significativos monumentos naturais e atração turística da Bósnia. Daí, o Bosna segue seu curso rumo norte, passa pelo centro da Bósnia, sendo afluente da margem direita do rio Sava em Bosanski Šamac. O rio Bosna não passa por nenhum país que não seja a Bósnia e Herzegovina. Dentro do país passa por muitos cantões. Seu curso se inicia no Cantão de Sarajevo e passa pelos cantões de Zenica-Doboj (região de Doioj) e de Posavina. No seu caminho rumo ao norte, o rio Bosna também passa pelas cidades de Visoko, Zenica, Doboj, Modriča e Bosanski Šamac.
Босна (река)

Бо́сна (босн. Bosna) — река в Боснии и Герцеговине. Правый приток Савы, принадлежащей бассейну Дуная. Длина — 308 км, площадь бассейна — 10,5 тыс. км². Средний расход воды — 142 м³/с. Босна начинается в горном массиве Трескавица и течёт по Динарскому нагорью, в низовье выходя на Среднедунайскую низменность. Половодье весной, межень в июле — сентябре. Основными притоками Босны являются реки: Железница, Миляцка, Фойничка, Лашва, Кривая, Усора и Спреча. На территории общины Модрича в Босну впадает Бабешница Примечания
Bosna (reka)

Bosna je reka v osrednji Bosni in Hercegovini, ki izvira pri vasi Vrutci v bližini mesta Ilidža. Izvir ob vznožju gore Igman je na 500 m n.v., domačini mu pravijo Vrelo Bosne in je priljubljena izletniška točka Sarajevčanov. Reka Bosna (v katero se izlivajo večji pritoki Željeznica, Lepenica, Miljacka, Vogošća, Ljubina, Misaća, Stavnja, Goruša, Fojnička r(ij)eka, Trstionica, Zgošča, Ribnica, Lašva, Gostović, Krivaja, Usora, Spreča) nato teče po osrednji Bosni in Hercegovini ter se po 273 km pri Bosanskem Šamcu (zdaj Šamac) izliva v Savo. Dolina Bosne povezuje panonsko nižino z osrednjo Bosno, to pa dolina Neretve z Jadranskim morjem. Je najbolj naseljen predel BiH, kjer živi skoraj milijon prebivalcev in kjer se nahaja industrijsko središče države. V njej ležijo mesta Sarajevo, Visoko, Kakanj, Zenica, Zavidovići, Žepče, Maglaj, Doboj, Modriča in Bosanski Šamac. Zunanje povezave
Босна (река)

Босна је централна река у Босни и Херцеговини. Одлике Извире из тридесетак крашких врела у селу Врутци у близини града Илиџе у подножју планине Игман на 500 m надморске висине. Сам локалитет извора се назива Врело Босне и познато је сарајевско излетиште. Протиче централним делом Босне, а код Шамца се улива у реку Саву. Река Босна припада црноморском сливу. У римско време река се звала Bathinus и неки историчари сматрају да је по њој и настала реч Босна. У горњем току, од извора до Зенице, протиче кроз Сарајевско, Височко, Какањско и Зеничко поље. У средњем току се пробија кроз клисуре усечене у чврсте стене, Врандук-Немила и Маглај-Добој, а у доњем току од Добоја до ушћа, протиче нестабилним коритом кроз алувијалну раван гдје прави више рукаваца, ада и меандара. Река Босна је дуга 273 km, дубока је 1-3 m (у вировима достиже дубину и до 10 m) а широка је од 35 до 170 m. Највише је сужена између Маглаја и Добоја. Обале су јој високе од 1,5 до 6m, а делимично су обрасле шумом и жбуњем. На више места прави слапове и брзаке. Просечан пад јој износи 1,48м/км, а средња количина протицања воде око 100m100m³/s. Највећи водостај је у периоду март-мај и у новембру, а најнижи у августу и септембру. Низводно од Маглаја је могуће сплаварење за време средњег и високог водостаја. Ретко плави околно земљиште, осим низводно од Модриче гдје се чешће излива. У доњем току наноси веће количине шљунка, стварајући плићаке. Дно корита Босне чине претежно непропустљиве стене. Газови преко Босне су ретки. Смрзава се само за вријеме јаких зима. Главне притоке ријеке Босне су: Жељезница (26,9 km), Миљацка (35,9 km), Криваја (101 km), Спреча (137,5 km) и Ставња (30,4 km) са десне стране, а Фојничка река (46 km), Лашва (49,4 km) и Усора (82 km) са леве стране. Све имају већи пад од Босне осим Спрече. Босна са својим притокама располаже годишње потенцијалном хидроенергетском снагом од 3,30 милијарди kWh. Једина хидроцентрала, Богатић, изграђена је после Другог светског рата на реци Жељезници са снагом од 6,5 MW. Слив Босне захвата 10460 km² са средњом надморском висином од 640 m и највећим делом ограничен је средњим и ниским планинама. Долина Босне спаја Панонску низију са централном Босном, одакле је долином Неретве везана са Јадранским морем. Кроз ову долину пролази железничка пруга и пут који продужују долином Неретве. Долину Босне пресеца железничка пруга и пут Тузла-Добој-Бања Лука. У средњем току је долином Лашве повезана путем према Травнику и даље према Бихаћу док у горњем току у долину Босне избија пут Вишеград-Сарајево. Долина реке Босне је најнасељенија област Босне и Херцеговине и у њој се налази скоро милион становника као и индустријски центар државе. Насеља уз Босну су друмског типа, понегде доста разређена. У долини Босне се налазе градови Сарајево, Високо, Какањ, Зеница, Завидовићи, Жепче, Маглај, Добој, Модрича и Шамац. Види још Врело Босне Референце Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3. Спољашње везе
Bosna

Bosna är en flod i Bosnien-Hercegovina. Dess källa, Vrelo Bosna ligger i närheten av huvudstaden Sarajevo, vid berget Igman på 560 meters höjd, och är ett populärt utflyktsmål. Bosna mynnar ut i floden Sava, som utgör en naturlig gräns mot Kroatien i norr. Bosnas sammanlagda längd är 271 kilometer. Flodstränderna är tätt befolkade och flera av landets större städer ligger utmed floden. Under romersk tid kallades floden för Bosona. Enligt en teori är stammen bos av illyriskt ursprung och står för rinnande vatten.