NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Posavski kanton

Posavski kanton (hrvaško Županija Posavska) je eden od desetih kantonov Federacije Bosne in Hercegovine v Bosni in Hercegovini. Posavski kanton leži na severu države in sestoji iz dveh medsebojno ločenih ozemelj, ki tudi sicer nista povezani s preostankom Federacije. Na severu meji po reki Savi na Hrvaško, na jugu na Republiko Srbsko in na vzhodu na Distrikt Brčko. S površino 324,6 km² (ki predstavlja 1,24 % površine Federacije in 0,63 % ozemlja Bosne in Hercegovine) je to najmanjši bosansko-hercegovski kanton. Po podatkih popisa iz leta 2013 je predzadnji po številu prebivalcev (manj jih ima le Bosansko-podrinjski kanton Goražde), a tretji najgosteje poseljen (za Kantonom Sarajevo in Tuzelskim kantonom). H kantonu spadajo občine Orašje, Odžak in Domaljevac-Šamac. Prebivalci so večinoma Hrvati (77,3 %), Bošnjaki predstavljajo 19,0 % in Srbi 1,9 % prebivalstva.
Посавски кантон

Посавски кантон је један од десет кантона Босне и Херцеговине. Налази се на северу Босне и Херцеговине и састоји се од два територијално одвојена џепа око Оџака и Орашја. Становништво 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани. Галерија Види још Административна подела Федерације БиХ Административна подјела Босне и Херцеговине Референце Спољашње везе
Posavina kanton

Posavina (kroatiska: Posavska županija, bosniska: Posavski kanton) är en kanton i entiteten federationen Bosnien och Hercegovina. Namnet syftar till landskapet Posavina som är en floddal vid Sava. Kantonen är belägen i norra Bosnien-Hercegovina. Staden Orašje är Posavinas huvudort. Administrativ indelning Posavina kanton är uppdelad i följande tre kommuner: Domaljevac-Šamac Odžak Orašje Demografi Posavina kanton hade 2003 43 558 invånare och har en övervägande majoritet av kroater. kroater: 36 049 (82,8%) bosniaker: 6 360 (14,6%) serber: 728 (1,8%) övriga: 367 (0,8%) Historia Den bosniska regionen Posavina är betydligt större än dagens kanton men större delen tillhör idag Republika Srpska. Innan Bosnienkriget, mellan 1992 och 1995, bodde kroater över större delen av detta område men på grund av etnisk rensning är idag serber den största folkgruppen i Posavina medan den kroatiska endast bebor två små enklaver. Dessa utgör idag kantonen Posavina.
Посавський кантон

Поса́вський канто́н (босн. Posavski kanton, хорв. Posavska županija, серб. Посавски кантон) — один з 10 кантонів (другий за рахунком) Федерації Боснії і Герцеговини, яка в свою чергу є автономною складовою держави Боснія і Герцеговина. Географія Посавський кантон розташований на півночі країни і є найменшим з кантонів за площею (324,6 км²). Він складається з двох анклавів на кордоні з Хорватією по річці Сава, відокремлених від решти території Федерації Республікою Сербською і частково Округом Брчко. До одного анклаву входить громада Оджак, до другого — дві інші громади кантону: Домалєвац-Шамац та Ораш'є. Адміністративним центром кантону є Ораш'є. Населення 1991 року на цій території проживало 63 335 осіб. На 2003 рік 82,8% населення кантону становили хорвати, 14,6% - боснійці. За даними Управління статистики ФБіГ 2004 р. загалом на території кантону мешкає 44 648 жителів. За оцінкою 2009 року кантон налічує приблизно 39 886 жителів. За цими новішими даними чисельність хорватів зростає за рахунок переселення з центральної Боснії та інших її частин, а також Хорватії. Примітки Джерела Офіційна Інтернет-сторінка Див. також Адміністративний поділ Боснії і Герцеговини
Тузлански кантон

Тузлански кантон (на босненски: Tuzlanski kanton; на хърватски: Tuzlanska županija; на сръбски: Тузлански кантон или Tuzlanski kanton), или Кантон Тузла, е сред 10-те кантона на Федерация Босна и Херцеговина, Босна и Херцеговина. Намира се в североизточната част на страната и се състои от 13 общини. Заема площ от 2649 км2 и има население от 445 028 души (по преброяване от октомври 2013 г.), предимно бошняци. Източници
Cantó de Tuzla

El cantó de Tuzla és un cantó de la Federació de Bòsnia i Hercegovina, una de les entitats de Bòsnia i Hercegovina. La seu cantonal és a Tuzla. Municipis Comprèn els municipis de: Geografia L'extensió del cantó és de 2,908 km². Segons el cens del 1991 hi havia 949,621 habitants, dels quals el 60% eren bosnians, 28% Serbis, 9% Croats, i la resta pertanyien a minories de (iugoslaus, gitanos, eslovens, ucraïnesos.). El 2002, la població del cantó era aproximadament de 607,571 residents dels quals 546,814 eren Bosnians (90%). Història El cantó fou creat mercè els Acords de Washington de 1994, i les fronteres foren definides gràcies als Acords de Dayton de 1995. La millor fortificació medieval bosniana, datada del 1333, és a Srebrenik. Referències
Tuzlanský kanton

Tuzlanský kanton (bosensky Tuzlanski kanton) je jeden z 10 kantonů Federace BiH v Bosně a Hercegovině. Jeho hlavním městem je Tuzla. Charakteristika kantonu Kanton Tuzla leží na severovýchodě území, a představuje tak výběžek Federace BiH do Republiky srbské. Rozloha regionu je 2,908 km². Kanton vznikl v roce 1994, jeho hranice jsou stanoveny Daytonskou smlouvou z roku 1995, hraničí na severu s Republikou srbskou (regiony Doboj, Bijeljina a Vlasenica) a se Zenicko-dobojským kantonem ve Federaci. Jeho území vyplňují hory (pohoří Majevica, dále spoustu menších hřebenů), jižně od hlavního města Tuzly se nachází menší rovina západo-východního tvaru. Před válkou v roce 1991 zde žilo 949 621 lidí; 60 % z nich byli Muslimové, 28 % Srbové, 9 % Chorvati a zbytek tvořily různé národnostní menšiny (Slovinci, Rómové a další). V roce 2002 zde žilo 607 000 lidí, 90 % z toho byli Bosenští muslimové. Silniční spojení je dobré s ostatními částmi Federace, železniční tratě spojují hlavní město Tuzlu s Brčkem a Chorvatskem. Významná města Tuzla Gradačac Gračanica Kalesija Lukavac Srebrenik Kladanj Sapna Teočak Živinice Banovići Čelić Obyvatelstvo Sčítání 2013 Podle sčítání lidu v roce 2013 žilo v kantonu Tuzla celkem 445 028 obyvatel. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Tuzlanský kanton na Wikimedia Commons
Kanton Tuzla

Der Kanton Tuzla (bosnisch Tuzlanski Kanton, bis 1999 Tuzlansko-podrinjski Kanton, „Kanton Tuzla-Podrinje“) ist einer der Kantone der Föderation Bosnien und Herzegowina. Seinen Namen hat er von seiner Hauptstadt Tuzla. Er hat eine Fläche von 2.649 km² und ist mit etwa 445.000 Einwohnern der bevölkerungsreichste Kanton der Föderation sowie einer von fünf mehrheitlich bosniakisch bewohnten Kantonen. Gemeinden Der Kanton besteht aus 13 Gemeinden (Einwohnerzahlen 2013) Banovići 23.431 Čelić 12.083 Doboj-Istok 10.866 Gračanica 48.395 Gradačac 41.836 Kalesija 36.748 Kladanj 13.041 Lukavac 46.731 Sapna 12.136 Srebrenik 42.762 Teočak 7.607 Tuzla 120.441 Živinice 61.201 Siehe auch: Orte im Kanton Tuzla Geschichte Der Kanton Tuzla entstand im Jahre 1994, als durch das Abkommen von Washington die Föderation Bosnien und Herzegowina gegründet wurde. Seine heutigen Grenzen erhielt er durch den Dayton-Vertrag von 1995, der die Grenze zwischen der Föderation Bosnien und Herzegowina und der Republika Srpska festlegte. Außer Banovići, Srebrenik und Živinice haben alle Gemeinden infolge des Daytonabkommens eine territoriale Veränderung erfahren. Freizeitmöglichkeiten In der Gemeinde Lukavac befindet sich der Modrac-See (Modračko jezero). Weblinks Offizielle Internetpräsenz Einzelnachweise
Tuzla Canton

The Tuzla Canton (Bosnian: Tuzlanski kanton; Croatian: Tuzlanska županija; Serbian: Тузлански кантон) is a federated state and one of ten cantons of the Federation of Bosnia and Herzegovina, one of two entities in Bosnia and Herzegovina. The cantonal seat is the city of Tuzla. Municipalities The Tuzla Canton comprises the following municipalities: History and culture The canton was created by the Washington Agreement in 1994, and its boundaries defined by the Dayton Agreement in 1995. Tuzla Canton was called Tuzla-Podrinje Canton until February 1999. Podrinje means ‘region near the river Drina’ but as the river did not flow through the Canton, a name change was authorised. The Srebrenik Fortress is Bosnia's best-preserved medieval fort, dating from 1333 and is located in Srebrenik. The Panonian lake is a famous holiday resort for tourists. Tuzla is considered the hip hop centre of the Balkans due to Edo Maajka, Frenkie and the first hip hop station in Bosnia, which is located in Tuzla, FMJAM. Music artist guitarist Emir Hot, pianist Bešlić, accordionist Emir Vildić and violinist Selma Dizdarević are also from Tuzla. Famous singers Selma Bajrami and Lepa Brena were both born in Tuzla. Demographics 2013 census As of 2013 census, a total of 445,028 inhabitants lives in Tuzla Canton. Notable people Historical figures Husein Gradaščević, military figure and leader of Bosnian uprising Visual arts Walter Neugebauer, comic book artist Ljubomir Popović, painter Nesim Tahirović, painter Otto Englander, screenwriter and production manager Performing arts Denis Avdić, comedian and radio host Davor Janjić, actor Maya Sar, singer-songwriter Vladimir Valjarević, concert pianist Literature Julijana Matanović, writer Meša Selimović, writer Fashion Andreja Pejić, model Sports Mirza Delibašić, basketball player Amer Delić, tennis player Elmedin Kikanović, basketball player Svetlana Kitić, handball player Mara Lakić, basketball player Damir Mršić, basketball player Razija Mujanović, basketball player Damir Mulaomerović, basketball player Jusuf Nurkić, basketball player Zoran Pavlović, football player Dragan Perić, track and field athlete Andrea Petkovic, tennis player Miralem Pjanić, football player Ana Šimić, track and field athlete Economy Mining Kreka coal mine See also Political divisions of Bosnia and Herzegovina List of heads of the Tuzla Canton References
Cantón de Tuzla

El cantón de Tuzla (en bosnio: Tuzlanski kanton) es uno de los 10 cantones en que se divide la Federación de Bosnia-Herzegovina, en Bosnia y Herzegovina. Está situado en el noreste del país. El centro del gobierno del cantón es la ciudad de Tuzla. El cantón tiene una extensión de 2.649 km²​ y una población de 498.549 habitantes en 2009.​ Organización administrativa Administrativamente, el cantón de Tuzla se divide en 13 municipalidades: Banovići. Čelić. Doboj Istok. Gradačac. Gračanica. Kladanj. Kalesija. Lukavac. Sapna. Srebrenik. Teočak. Tuzla (capital). Živinice. Geografía y población El área del cantón es de 2 649 km². En el censo de 1991, la zona estaba poblada por 949.621 personas de las cuales el 60% eran bosnios, el 28% serbios, un 9% croatas, y el resto pertenecían a grupos minoritarios como yugoslavos, gitanos, eslovenos y ucranianos. En 2002, el Cantón de Tuzla tenía una población estimada de 607.571 habitantes, de los cuales 546.814 eran bosnios (un 90%). El segundo grupo étnico más numeroso es la minoría croata, que vive principalmente en Tuzla, Živinice y Srebrenik. La minoría serbia vive predominantemente en Tuzla y la población gitana está más repartida. En la estimación del censo de 2009, el cantón contaba con una población de 498 549 habitantes.​ Historia y cultura Este cantón fue creado por bosnio-croatas tras los Acuerdos de Washington de 1994, y sus límites definidos por los Acuerdos de Dayton en 1995. La fortaleza medieval mejor conservada de Bosnia, que data de 1333, se encuentra en Srebrenik. Véase también Cantones de la Federación de Bosnia y Herzegovina. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Cantón de Tuzla. Sitio web oficial.
Canton de Tuzla

Tuzla est un Canton de la fédération de Bosnie-et-Herzégovine ayant Tuzla comme ville principale. Municipalités Le canton comprend les municipalités suivantes : Banovići, Čelić, Doboj Istok (Doboj Est), Gradačac, Gračanica, Kalesija, Kladanj, Lukavac, Sapna, Srebrenik, Teočak, Tuzla et Živinice. Notes et références Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la Bosnie-Herzégovine
Cantone di Tuzla

Il Cantone di Tuzla (Тuzlanski Kanton in bosniaco, Tuzlanska Županija in croato e Тузлански Кантон in serbo) è un cantone della Bosnia ed Erzegovina con 445.025 abitanti (censimento 2013). Il capoluogo è Tuzla, che dà il nome all'intera area. Geografia antropica Suddivisioni amministrative Il cantone è diviso in 13 comuni: Banovići Čelić Doboj Istok Gradačac Gračanica Kladanj Kalesija Lukavac Sapna già parte di Zvornik Srebrenik Teočak già parte di Ugljevik Živinice Tuzla La superficie del cantone è di 2,908 km². Al censimento del 1991 la popolazione del cantone ammontava a 949.621 abitanti. Vent'anni dopo (2011) la popolazione fu più che dimezzata (-52,6%). All'epoca il 60% era di etnia bosgnacca (musulmano-bosniaca), il 28% di etnia serba e il 9% di etnia croata ed il resto si dichiarò "iugoslavo" o "altro". Oggi il cantone è abitato quasi totalmente da musulmano-bosniaci: nel 2002 la percentuale stimata era del 90% (546.814 su 607.571 abitanti). Il cantone venne creato dagli accordi bosniaco-croati di Washington nel 1994 e i suoi confini vennero definiti con l'Accordo di Dayton nel 1995. Il forte medievale meglio preservato della Bosnia si trova a Srebrenik e risale al 1333. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sul cantone di Tuzla Collegamenti esterni Sito ufficiale, su vladatk.kim.ba.
Tuzla (kanton)

Tuzla is een van de tien kantons van de Federatie van Bosnië en Herzegovina in Bosnië en Herzegovina, vernoemd naar het bestuurscentrum Tuzla. De oppervlakte van het kanton is 2.908 km². In het gebied wonen meer dan 600.000 mensen, waarvan 90% Bosniakken. Zij leven verdeeld over dertien gemeenten: Banovići, Čelić, Doboj Istok, Gračanica, Gradačac, Kalesija, Kladanj, Lukavac, Sapna, Srebrenik, Teočak, Tuzla en Živinice. Volkstelling van 2013 Volgens de volkstelling van 2013 wonen er zo'n 445.028 inwoners in het kanton Tuzla. Religie De islam is de grootste religie in het kanton Tuzla. Ruim 400.000 inwoners zijn islamitisch, hetgeen zo'n 90 procent van de totale bevolking is. Minderheden zijn lid van de Katholieke Kerk (23.542 inwoners) of van de Servisch-orthodoxe Kerk (7.396 inwoners).
Kanton tuzlański

Kanton tuzlański – jeden z kantonów Federacji Bośni i Hercegowiny, która jest częścią Bośni i Hercegowiny. Stolica kantonu znajduje się w Tuzli. Położenie Kanton tuzlański leży w północno-wschodniej części kraju. Podział administracyjny Miasto Gračanica Miasto Gradačac Miasto Srebrenik Miasto Tuzla Miasto Živinice Gmina Banovići Gmina Čelić Gmina Doboj Istok Gmina Kalesija Gmina Kladanj Gmina Lukavac Gmina Sapna Gmina Teočak Demografia 1991 Boszniacy – 60% Serbowie – 28% Chorwaci – 9% 2002 Boszniacy – 90% Chorwaci – ~5%
Cantão de Tuzla

O Cantão de Tuzla (em bósnio: Tuzlanski kanton; em croata: Tuzlanska županija; em sérvio: Тузлански кантон) é um estado federado e um dos dez cantões da Federação da Bósnia e Herzegovina, uma das duas entidades da Bósnia e Herzegovina. A sede do cantão é a cidade de Tuzla. Municípios O cantão de Tuzla é composto pelos seguintes municípios: História e cultura O cantão foi criado pelo Acordo de Washington em 1994 e os seus limites foram definidos pelo Acordo de Dayton em 1995. O cantão de Tuzla chamava-se Cantão de Tuzla-Podrinje até fevereiro de 1999. Podrinje significa "região perto do rio Drina", mas como o rio não atravessava o cantão, foi autorizada uma mudança de nome. A Fortaleza de Srebrenik é a fortaleza medieval mais bem preservada da Bósnia, datada de 1333 e localizada em Srebrenik. O lago Panonian é um famoso resort de férias para turistas. Tuzla é o centro do hip hop dos Balcãs devido a Edo Maajka, Frenkie e à primeira estação de hip hop da Bósnia, localizada em Tuzla, FMJAM. O guitarrista Emir Hot, o pianista Bešlić, o acordeonista Emir Vildić e a violinista Selma Dizdarević também são de Tuzla. As famosas cantoras Selma Bajrami e Lepa Brena nasceram em Tuzla. Demografia Censo de 2013 De acordo com o censo de 2013, um total de 445.028 habitantes vive no cantão de Tuzla. Pessoas do Cantão de Tuzla Figuras históricas Husein Gradaščević, figura militar e líder do levante bósnio Artes visuais Ismet Mujezinović, pintor Walter Neugebauer, artista de quadrinhos Ljubomir Popović, pintor Nesim Tahirović, pintor Artes cênicas Denis Avdić, comediante e apresentador de rádio Davor Janjić, ator Maya Sar, cantora e compositora Vladimir Valjarević, pianista concertista Literatura Julijana Matanović, escritora Meša Selimović, escritora Moda Andreja Pejić, modelo Esportes Mirza Delibašić, jogador de basquete Amer Delić, jogador de tênis Elmedin Kikanović, jogador de basquete Svetlana Kitić, jogadora de handebol Mara Lakić, jogadora de basquete Damir Mršić, jogador de basquete Razija Mujanović, jogadora de basquete Damir Mulaomerović, jogador de basquete Jusuf Nurkić, jogador de basquete Zoran Pavlović, jogador de futebol Dragan Perić, atleta de atletismo Andrea Petkovic, tenista Miralem Pjanić, jogador de futebol Ana Šimić, atleta de atletismo Veja também Divisões políticas da Bósnia e Herzegovina Cantões da Federação da Bósnia e Herzegovina Referências
Cantonul Tuzla

Cantonul Tuzla este una dintre cele 10 unități administrativ-teritoriale de gradul I ale statului Bosnia și Herțegovina (Federația Bosniei și Herțegovinei). Are o populație de 611.500 locuitori. Reședința sa este orașul Tuzla. Comune Cantonul Tuzla este format din următoarele comune urbane: Note
Тузланский кантон

Тузланский кантон (босн. Tuzlanski kanton, хорв. Tuzlanska županija, серб. Тузлански кантон) — один из десяти кантонов Федерации Боснии и Герцеговины, входящей в состав Боснии и Герцеговины. Кантон был образован по Вашингтонскому соглашению 1994 года между хорватами и боснийцами. География Расположен в северо-восточной части Боснии и Герцеговины, административным центром кантона является город Тузла. Состоит из общин Бановичи, Градачац, Добой-Исток, Грачаница, Живинице, Кладань, Калесия, Лукавац, Сапна, Сребреник, Теочак и Челич, а также города Тузла. Население В 1991 году 60 % населения кантона составляли боснийцы, 28 % — сербы, 9 % — хорваты. В 2002 году боснийцы составляли 90 % населения кантона. Примечания
Tuzelski kanton

Tuzelski kanton (bosansko Tuzlanski kanton, do leta 1999 Tuzlansko-podrinjski kanton) je eden od desetih kantonov Federacije Bosne in Hercegovine v Bosni in Hercegovini. Kanton na jugu in zahodu meji na Zeniško-dobojski kanton, na severu na Distrikt Brčko ter na severozahodu, severovzhodu in vzhodu na Republiko Srbsko. Njegova površina znaša 2649 km², kar predstavlja 10,14 % površine Federacije in 5,17 % ozemlja Bosne in Hercegovine. Po podatkih popisa iz leta 2013 je Tuzelski kanton s 445 028 prebivalci najmnožičneje naseljen kanton v Federaciji in s 168 prebivalci na km² drugi najgosteje naseljen (za Kantonom Sarajevo). H kantonu spadajo mesta Tuzla, Gračanica, Gradačac, Srebrenik in Živinice ter občine Banovići, Čelić, Doboj Istok, Kalesija, Kladanj, Lukavac, Sapna in Teočak.
Тузлански кантон

Тузлански кантон је један од кантона кантон у саставу Федерације Босне и Херцеговине. Седиште кантона се налази у Тузли. Службени језици су бошњачки језик, хрватски језик и српски језик, док су остали дозвољени у комуникацији и у настави. Назив Првобитни назив кантона је био Тузланско-подрињски кантон. Такав назив је одређен у првом уставу из 22. августа 1994. године. Такав назив је остао приликом усвајања новог устава 19. јуна 1997. године, да би амандманом донетог 26. фебруара 1999. године био промењен у данашњи назив. Политика Тузлански кантон има своју скупштину (35 посланика) и владу. Тренутни премијер је Ирфан Халилагић из СДА, док је председник скупштине Жарко Вујовић из Социјалдемократа БиХ. Премијер кантона се првобитно звао председник кантона и бирала га је скупштина на 2 године, док се сад премијер бира на 4 године. Тузлански кантон има своје општинске судове и кантонални суд. Пред кантоналним судом се води жалбени процес одлука општинских судова и првостепени поступак за ствари које нису у надлежности општинских судова. Тузлански кантон се дели на следеће општине: Бановићи, Добој Исток, Калесија, Кладањ, Сапна, Сребреник, Теочак, Челић и градове: Градачац, Живинице, Грачаница Лукавац, Тузла Становништво Већинско становништво кантона, као и свих његових општина, чине Бошњаци. 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани. Види још Административна подела Федерације БиХ Административна подјела Босне и Херцеговине Референце
Тузланський кантон

Тузланський кантон (босн. Tuzlanski kanton, хорв. Tuzlanska županija, серб. Тузлански кантон) — третій із десятьох кантонів Федерації Боснії і Герцеговини, однієї з трьох автономних складових частин Боснії і Герцеговини. До 1999 року кантон називався Тузлансько-Подрінський. Центр в місті Тузла. Історія Хорватам Боснії і Герцеговини Тузланський кантон відомий також під назвою Жупанія Солі (Солі — історична назва досить широкої області навколо Тузли, що належала середньовічній боснійській державі). Назва походить від назви міста Тузла. Від слова тур. tuz — сіль. Кантон було утворено за Вашингтонською угодою 1994 року між місцевими хорватами та боснійцями. Географія Кантон розташовано у північно-східній частині Боснії і Герцеговини, його адміністративним центром є місто Тузла. Кантон займає площу 2908 км² або 11,1% території Федерації Боснії і Герцеговини чи 5,7% території Боснії і Герцеговини відповідно. Складається з 12-х громад Бановичі, Градачац, Добой-Істок, Грачаниця, Живініце, Кладань, Калесія, Лукавац, Сана, Сребренік, Теочак та Челич, а також міста Тузла. Демографія За оцінками з 1996 року в цьому кантоні проживало 611 500 осіб, з яких 35% переміщених осіб і біженців. Частка кантону в загальній чисельності населення Федерації Боснії і Герцеговини становить 26,2%. На території колишньої Тузланської області, за даними перепису 1991 року, мешкала 949 621 особа, з яких 525 427 були боснійцями (55,33%), 268 581 — сербами (28,28%), 83320 — хорватами (8,78%) і 72 293 жителів, які записалися в графу «інші» (7,61%). У 2002 році на території кантону після всіх демографічних зсувів, викликаних агресією, боснійці становили близько 90% населення. За оцінкою з 2009 р. кантон налічує близько 498 549 мешканців . Примітки Джерела Офіційний сайт уряду Тузланського кантону [Архівовано 24 вересня 2011 у Wayback Machine.] Див. також Адміністративний поділ Боснії і Герцеговини
Херцеговско-неретвански кантон

Херцеговско-неретванският кантон (на хърватски: Hercegovačko-neretvanska županija; на босненски: Hercegovačko-neretvanski kanton; на сръбски: Херцеговачко-неретвански кантон) е един от 10-те кантона на Федерация Босна и Херцеговина, Босна и Херцеговина. Кантонът основно обхваща долината на река Неретва в историческата област Херцеговина. Има население от 222 007 души (по преброяване от октомври 2013 г.), повечето от които хървати. Административен център на Херцеговско-неретванския кантон е град Мостар. Територията на кантона включва по-голямата централна част на Западна Херцеговина, съвпадайки със средновековната историко-географска област Хум или Хумска земя, наричана още Захумле или Захълмие. Административно деление Кантонът се състои от общините: Кониц, Мостар, Неум, Прозор-Рама, Равно, Столац, Чаплина, Читлук, Ябланица. Население Според преброяването на населението от (2013) година кантона има 222 007 души население. Етнически състав (2013) 118 297 (53,28%) – хървати 92 005 (41,44%) – бошняци 6432 (2,89%) – сърби 3054 (1,37%) – други Вижте също Западна Херцеговина Средновековни сръбски земи Източници