NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Casco antiguo de Visoki

El casco antiguo de Visoki (en serbocroata: Stari grad Visoki; en serbio: Стари град Високи) fue una ciudad castillo real medieval construida durante el siglo XIV en la cima de la colina que domina la ciudad de Visoko, Bosnia y Herzegovina. La primera mención de la ciudad fue el 1 de septiembre de 1355, en la carta " in castro nosto Visoka vocatum" escrita por Tvrtko I de Bosnia cuando era un joven ban.​ La ciudad fue abandonada antes de 1503, porque no se menciona en el tratado turco-húngaro del año mencionado.​ En 1626, Đorđić mencionó a Visoki entre los pueblos abandonados. Ubicación y tamaño El casco antiguo de Visoki se encuentra en la cima de la colina Visočica, de 213 metros (699 pies) de altura. Su posición proporciona una excelente vista de las llanuras de abajo. La entrada al castillo se encuentra en el lado suroeste, con dos torres de vigilancia. Pasando por la entrada se entra a una parte que se llama Podvisoki, es decir al pueblo que era bastante pequeño, medía 60 por 25 metros (197 por 82 pies), y tiene señales y restos de casas altomedievales. El grosor de las murallas de la ciudad castillo es de unos 2 metros (7 pies). Su posición ofrece una excelente vista de las llanuras de abajo bordeadas por las montañas Romanija, Jahorina, Treskavica y Bjelašnica en el este y sureste, Bitovnja en el sur, la montaña Zec y Vranica en el sureste, Vlašić en el oeste y Tajan y Zvijezda en el norte. La entrada al castillo se encuentra en el lado suroeste, con dos torres de vigilancia. Importancia histórica La función principal del casco antiguo de Visoki era la defensa, pero también era un lugar donde muchos gobernantes bosnios medievales escribieron varios documentos y cartas. La primera mención de la ciudad en sí fue en una carta escrita por el joven ban Tvrtko I Kotromanić que la nombra in castro nosto Visoka vocatum el 1 de septiembre de 1355. El documento final de importancia firmado allí fue por Tvrtko Borovinić en 1436, lo que demuestra que también era de gran importancia para la nobleza bosnia. Lista de documentos escritos 1355 – Tvrtko I Kotromanić escribe la carta in castro nostro Visoka vocatum.​ 1398 – Priboje Masnović, duque que fue aceptado como ciudadano de Ragusa.​ 1402 – El rey bosnio Esteban Ostoja escribe la carta pod gradom Visoki (bajo la ciudad de Visoki). 1404: el rey bosnio Ostoja escribe la carta pod Visokim (debajo de Visoki).​ 1404: se publicaron dos artículos que fueron objeto de disputa legal en Ragusa.​ 1420 – El gran duque bosnio Batić Mirković se enfermó gravemente; fue enterrado en el pueblo de Kopošići.​ 1429 y 1436: el duque Tvrtko Borovinić escribe los documentos na Visokom (sobre Visoko). Estos documentos fueron las últimas fuentes directas del casco antiguo de Visoki.​ Referencias
Forteresse de Visoki

La forteresse de Visoki se trouve en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Visoko et dans la municipalité de Visoko. Elle remonte au Moyen Âge et est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Visoko Forteresses de Bosnie-Herzégovine Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Stari grad Visoki

Stari grad Visoki je bio poznati srednjovjekovni grad i tvrđava koji je nastao tijekom 14. stoljeća na brdu Grad. U njegovom podnožju, te ujedno podnožju Visočice se danas nalazi grad Visoko. Prvi spomen Starog grada Visokog bilo je 1. rujna 1355. godine u povelji mladog bana Tvrtka I. Kotromanića pod nazivom "in castro nosto Visoka vocatum". Grad je napušten prije 1503. godine jer se ne navodi u tursko-ugarskom ugovoru iz spomenute godine. Godine 1626. Đorđić spominje Visoki među napuštenim gradovima. Nalazište i veličina Stari grad Visoki se nalaze na vrhu 213 metara visokog brda Grad (poznatije kao Visočica). Smješten je na taj način kako bi se iz njega potpuno jasno vidjele nizine ispod njega. Ulaz se nalazi na jugozapadnoj strani s dva vidikovca. Nakon što se prođe ulazi ulazi se u dio koji se zove Podvisoki, tj. u grad koji je bio prilično malen, s 60 metara dužine i 25 metara širine koji ima znakove i ostatke ranih srednjovjekovnih kuća. Debljina zidova tvrđave je oko 2 metra. Povijesna važnost Stari grad Visoki služio je kao obrambena predstraža. Uz to, ovo je mjesto gdje su napisani i potpisani mnogi važni povijesni spisi srednjovjekovne bosne. Posljednji važni spis ondje potpisan potpisao je Tvrtko Borovinić 1436. godine, čime je pokazao kako je on također bio od velike važnosti za bosansko plemstvo. Istraživanje i obnova Prvi radovi počeli su 15. rujna 2007. godine gdje je tim stručnjaka i radnika započeo čišćenje lokaliteta i nabavu materijala. Na osnovu ovih istraživanja, te ranijih iz 20. stoljeća, bit će izrađen elaborat ili projekat pomoću kojeg će se pristupiti daljim istraživanjima, te restauraciji grada. Izvori Unutarnje poveznice Visoko Visočica (brdo kod Visokog) Bosanske piramide Piramida Sunca Povijesni spisi napisani u Starom grada Visokom Visoko u srednjem vijeku Povijest Bosne i Hercegovine
Високи

Високи је био утврђени град у Босни током средњег века из чијег се некадашњег подграђа развио град Високо. Данас је скоро у потпуности ишчезао, али је у плану његова обнова и рестаурација, иако је сам простор локалитета непосредно угрожен тзв. Височким пирамидама. Први пут се помиње на једној повељи 1. септембра 1355. године коју је у њему потписао бан Босне Твртко (бан 1353—1377, краљ 1377—1391), али се сматра да је само утврђење старије од тог доба. Претпоставља се да је са оближњом Краљевом Сутјеском и Бобовцем чинио својеврсну владарску област Босне. Сам град се налази на врху брда Височице, која се понекад по његовим развалинама назива и Град, на надморској висини од 766.5m односно на око 300m изнад долине у којој се развио данашњи град. Утврда је издужене неправилно правоугаоне основе и простире се правцем север—југ са приближним димензијама 60m x 25m. Ојачана је са две јаке велике квадратне куле, једном средњом и две заобљене. Археолошка истраживања на локалитету су отпочела 15. септембра 2007. године, а планирано је да се по њиховом окончању распише конкурс за идејно решење на основу кога ће тврђава бити обновљена и реконструисана. Сам локалитет се налази под заштитом државе као национални споменик. Види још Високо Списак тврђава у Босни и Херцеговини Спољашње везе Подаци о тврђави и степену заштите(www.aneks8komisija.com.ba)
Vrtliško jezero

Vrtliško jezero je veštačko jzero koje se nalazi Bosni i Hercegovini udaljeno je od centra Kaknja 5—6 km. Jezero je dugačko oko 100 m, široko oko 40 m. Nastalo je kada su podzemne vode ispunile napušteni površinski kop dubine 12—15 m. Референце Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.
Forteresse de Doboj

La forteresse de Doboj se trouve en Bosnie-Herzégovine, à Doboj et sur le territoire de la ville de Doboj. Elle remonte au Moyen Âge et est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Doboj Forteresses de Bosnie-Herzégovine Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Dobojska tvrđava

Dobojska tvrđava (ili Gradina) potiče iz 13. stoljeća i nalazi se u samom gradu Doboju koji se i razvio oko nje. Početkom 21. stoljeća je rekonstruirana naporima „Organizacije za razvoj turizma regije Doboj ROTOR“, koja njom upravlja, uz financijsku pomoć „Švedske međunarodne organizacije za razvoj i suradnju“ i „Regionalnog centra za zaštitu životne sredine“. Danas je jedna od turističkih atrakcija Bosne i Hercegovine i značajan kulturno-povijesni spomenik pod zaštitom države. Povezani članci Bitka kod Doboja 1415. Izvori Vanjske poveznice Službene stranice dobojske tvrđave Arhivirana inačica izvorne stranice od 22. listopada 2020. (Wayback Machine)
Fortaleza de Doboj

A Fortaleza de Doboj ou Gradina está localizada na cidade de Doboj, no norte da Bósnia e Herzegovina. História Esta grande estrutura de pedra era uma das defesas mais importantes do medieval ducado de Usora, sendo construída no início do século XIII no local de uma fortaleza do fim do século X e início do XI, construída esta à base de argila e madeira. No primeiro período de sua existência, início do século XII até o ano de 1415, a fortaleza era no estilo de arquitetura românica. Ela foi queimada e saqueada pelo menos 18 vezes, conforme relatos escritos oficiais, durante a sua história. Após a sua reconstrução em 1415 a fortaleza adquiriu mais de uma estrutura gótica e tinha uma sua torre de menagem reforçada com paredes espessas de até 3 metros sendo porém de um metro de espessura na parede leste, bem como a adição de um bastião com seis canhões em cima do mesmo. A torre do capitão era a característica dominante com uma torre de menagem quadrada mais alta dominando a fortaleza. Três torres grandes estrategicamente protegem os flancos da fortaleza, tornando qualquer ideia de um ataque uma tentativa de suicídio. Captura por austro-húngaros Em 1878, exércitos austro-húngaros tomaram a fortaleza após a batalha com a população local. No início do século XX, a fortaleza tinha perdido a sua importância militar, mas continuava sendo uma das mais importantes estruturas medievais na Bósnia e Herzegovina e o símbolo mais conhecido da moderna cidade de Doboj. Referências Ligações externas Oficial web site da Doboj Fortress First photo gallery of Doboj Fortaleza no DobojLive.com Galeria com fotos da fortaleza
Forteresse de Jajce

La forteresse de Jajce se trouve en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Jajce et dans la municipalité de Jajce. Elle remonte au Moyen Âge et est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine ; les bastions et les remparts font l'objet d'un classement particulier. La forteresse fait partie de l'« ensemble naturel et architectural de Jajce » proposé par le pays pour une inscription au patrimoine mondial de l'UNESCO. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Jajce Autres forteresses de type équivalent en Bosnie-Herzégovine : Vratnik (Sarajevo) (en), Počitelj (Čapljina), Zvornik, Forteresse royale de Bobovac Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Jajačka tvrđava

Jajačka tvrđava je tvrđava u bosanskohercegovačkom gradu Jajcu. Tvrđava se nalazi u kompleksu Staroga grada. Pretpostavlja se da je sagrađena u 13. stoljeću. Na jugozapadu je ulaz s kraljevskim grbom. Tvrđava pokriva površinu od 11.200 m2, a dužina zidova iznosi 1300 metara. Tvrđavu je sagradio Hrvoje Vukčić Hrvatinić koji je i osnivač Jajca. To je bilo sjedište kraljeva čiji su grbovi urezani na dvorcu. Zidovi su visoki i dvorac je sagrađen na brežuljku koji je u obliku jajeta, rijeke Pliva i Vrbas su ujedno i zaštita dvorca. Cijelo područje je zemljopisno i povijesno zanimljivo. Turci su tvrđavu osvojili u lipnju 1463. godine, ali je hrvatsko-ugarski kralj Matija Korvin na jesen iste godine poveo veliku vojsku, koja ju je na Božić, nakon dulje opsade, oslobodila, a nešto kasnije je u njoj bilo sjedište Jajačke banovine. Nakon ponovnog osmanskog osvajanja 1528. godine Jajce je izgubilo na važnosti. Posljedica je bila da su u 17. st. zidovi jajačke utvrde uvelike osuli, veliki požar 1658. ih je potpuno uništio i poslije su tek donekle popravljeni. Jajačke su utvrde bile ruševne sve do 1880-ih iaustro-ugarske uprave. Tad se izvode nešto veći konzervatorski radovi. Nisu zaobišli ni ovaj kompleks. Veći konzervacijski radovi obavljeni su na citadeli i na tornju sv. Luke. Izvori
Maglaj Fortress

Maglaj Fortress (Serbo-Croatian: Maglajska tvrđava / Маглајска тврђава) is a large castle complex in the Municipality of Maglaj in Bosnia and Herzegovina. Maglaj fortress is 182 metres (597 ft) above sea level. See also List of castles in Bosnia and Herzegovina References Sources Mehmed Mujezinović, Islamska epigrafika u BiH, II, Sarajevo-Publishing, Sarajevo. 1998., str. 244. Ismet Bušatlić, Prilozi historiji školstva i obrazovanja u Maglaju i okolini, Naučni skup-historijsko trajanje Bosne i Maglaja, Maglaj, 2008. Ivo Bojanovski, Stari grad Maglaj, Naše starine, X, Sarajevo, 1962. i 1963., str. 61. i 62
Forteresse de Maglaj

La forteresse de Maglaj se trouve en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Maglaj et dans la municipalité de Maglaj. Elle remonte au Moyen Âge et à la période ottomane et est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Maglaj Forteresses de Bosnie-Herzégovine Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Forteresse de Bužim

La forteresse de Bužim se trouve en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Bužim et dans la municipalité de Bužim. Elle remonte au Moyen Âge et est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Bužim Forteresses de Bosnie-Herzégovine Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Tvrđava Bužim

Tvrđava Bužim (ili Stari grad Bužim) je utvrda u bosanskohercegovačkoj općini Bužim. Srednjovjekovni grad Bužim sazidan je u 12. stoljeću. Stari grad leži na nadmorskoj visini od 325 metara. Bio je najveći srednjovjekovni grad u Krajini nakon Bihaća. Grad je renesansna građevina koja je bila vojna utvrda i plemićki dvorac. Tvrđava Bužim i obližnja stara džamija predstavljaju zaštićena spomen obilježja i kao takvi su proglašeni kao zaštićeni nacionalni spomenici u BiH. Povijest Bužimska utvrda pojavljuje se u povijesnim vrelima pod dva naziva: Čava i Bužim. Iako je Bužim jedna od najvećih i vrlo značajnih srednjovjekovnih tvrđava u Bosanskoj Krajini, o njenom nastanku nema podataka. Prema načinu gradnje sagrađena je u 14. stoljeću, od kada ima i nešto više podataka. U dokumentu iz 1334. godine, spominje se Bužimska crkvena župa svetog Klimenta, koja je pripadala Zagrebačkoj biskupiji. Područje držao je feudalni gospodar Grgur Galesu, čiji su nasljednici 1425. godine prodali su svoj dio knezovima Blagajskim. U vrijeme između 1429. – 1456. godine, imanje preuzimaju Celjskigrofovi ,zatim Frankopani i Mikuličići. Godine 1495., imanja Jurja Mikulčića prelaze porodičnim vezama u vlasništvo Keglevića, kojima kralj Ludovik dopustio je da mogu svugdje na zemljištima grada Bužima, za 25 godina, vaditi zlato, srebro, bakar i druge rude i metale obrađivati, uz uslov da kralju plaćaju propisan porez. Izvori
Čitluk

Čitluk (v srbské cyrilici Читлук) je město v Bosně a Hercegovině, na jihu země, v regionu Hercegoviny. Administrativně je součástí Hercegovsko-neretvanského kantonu. Město, v němž v roce 2013 žilo 3 377 obyvatel, se nachází na silničním tahu z města Mostar do města Ljubuški. V blízkosti Čitluku se také nachází katolické poutní místo Međugorje. Čitluk je přirozeným centrem plošiny Brotnjo, která se nachází západně od řeky Neretvy v této části Bosny. První písemná zmínka o Čitluku pochází z let 1306/1307 z dubrovnických záznamů. V letech 1694 až 1715 byl Čitluk součástí Benátské republiky, poté byl až do roku 1878 na území Osmanské říše. Od roku 1992 se nachází na území samostatné Bosny a Hercegoviny. Obyvatelstvo Čitluku je většinově chorvatské národnosti. Tradičními odvětvími, kterým se místní obyvatelstvo věnuje, je výroba vína a zpracování tabáku. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čitluk na Wikimedia Commons Oficiální stránky (bosensky)
Čitluk

Čitluk (in der Antike lateinisch Aequum) ist eine Gemeinde im Süden von Bosnien und Herzegowina. Čitluk liegt in der Region Herzegowina, im westlichen Teil des Kantons Herzegowina-Neretva der Föderation Bosnien-Herzegowina. Zur Gemeinde gehört der Wallfahrtsort Međugorje. Außerdem ist Čitluk für seinen Weinanbau bekannt. Geographie Die Gemeinde ist geographisch vor allem durch die parallel zum tief eingeschnittenen Neretva-Tal verlaufenden bewaldeten Berge sowie durch den Höhenzug Crnica im Süden gekennzeichnet. Die Gemeinde hat eine Gesamtfläche von ca. 181 Quadratkilometern. Die Gemeinde Čitluk grenzt im Norden an die Gemeinde Široki Brijeg, im Nordosten an die Gemeinde Mostar sowie im Süden und Südosten an Čapljina sowie im Südwesten an Ljubuški. Bevölkerung Bevölkerung in der Gemeinde Čitluk nach Nationalitäten (1991): Gesamt 1991: 14.710 Kroaten: 14.543 (98,87 %) Bosniaken: 110 (0,75 %) Serben: 19 (0,13 %) Andere: 38 (0,26 %) Die Bevölkerung von Čitluk ist zu 99 % Römisch-Katholisch. Ortschaften Geschichte Um die Mitte des 1. Jahrhunderts wurden Veteranen der Legio VII Claudia und der Legio XI Claudia in Aequum (Čitluk) angesiedelt. Ankunft der Slawen im Jahr 626 in den römischen Provinzen Dalmatien und Pannonien. Ab dem 7. Jahrhundert unter Herrschaft lokaler kroatischer Fürsten. Ab 925 – 1102 im Königreich Kroatien. Ab 1918 gehörte Čitluk zum Königreich der Serben, Kroaten und Slowenen. 1929 wurde dessen Name in Königreich Jugoslawien geändert. 1939–1941 zur Banovina Hrvatska gehörig. 1941–1945 beim Unabhängiger Staat Kroatien. 1945–1992 in der Teilrepublik Bosnien und Herzegowina der (Sozialistischen) Föderativen Republik Jugoslawien (SFRJ). 1995 Friedensschluss von Dayton. Čitluk wurde ein Teil der Föderation Bosnien-Herzegowina. Verkehr Durch die Hauptverkehrsstraßen Mostar–Ljubuški und Široki Brijeg–Čapljina ist die Gemeinde verkehrsmäßig gut angebunden. Die Eisenbahnlinie Ploče–Mostar verläuft entlang des Neretvatales an der Südostgrenze der Gemeinde mit einer Eisenbahnstation in Biletići Polje. Sport Fußball: NK Brotnjo Čitluk Basketball: KK Brotnjo Čitluk In der Stadt geboren Valentin Ćorić (* 1956), Militär und Politiker Mate Bulić (* 1957 in Donja Blatnica), Sänger Marin Čilić (* 1988), Tennisspieler Zoran Planinić (* 1982), Basketballer Ivan Dodig (* 1985), Tennisspieler Ivica Zubac (* 1997), Basketballer Weblinks Gemeinde Čitluk (kroatisch) Einzelnachweise
Čitluk, Herzegovina-Neretva Canton

Čitluk (Serbian Cyrillic: Читлук, ) is a town and municipality in the Herzegovina-Neretva Canton of the Federation of Bosnia and Herzegovina, an entity of Bosnia and Herzegovina. The area has the largest vineyards in the country, consisting mainly of Blatina, Žilavka, and Vranac grapes. Overview The municipality includes the village of Međugorje where Marian apparitions have been reported. Other nearby places are Služanj, Potpolje, Čerin, and Hamzići. Settlements Demographics 1971 15,359 total Croats - 15,055 (98.02%) Bosniaks - 183 (1.19%) Serbs - 64 (0.41%) Others - 57 (0.38%) 1991 In 1991, the municipality had a population of 14,709, of which there were 14,544 Croats (98.9%) 110 Bosniaks (0.8%) 19 Serbs (0.1%) 17 Yugoslavs (0.1%) 19 others (0.1%) 2013 Census Sports The town is home to the football club NK Brotnjo, and the basketball club HKK Brotnjo. Notable people Ivan Dodig, tennis player Marin Čilić, tennis player Zoran Planinić, basketball player Mate Bulić, singer Ivica Zubac, basketball player Fra Didak Buntić, Catholic priest Twin towns – sister cities Čitluk is twinned with: Fossò, Italy Križevci, Croatia Poggio San Marcello, Italy References External links Municipality of Čitluk-official website (in Croatian)
Čitluk

Čitluk es una municipalidad y localidad de Bosnia y Herzegovina. Se encuentra en el cantón de Herzegovina-Neretva, dentro del territorio de la Federación de Bosnia y Herzegovina. La capital de la municipalidad de Čitluk es la localidad homónima. Localidades La municipalidad de Čitluk se encuentra subdividida en las siguientes localidades: Demografía En el año 2009 la población de la municipalidad de Čitluk era de 15 852 habitantes.​ La superficie del municipio es de 181 kilómetros cuadrados,​ con lo que la densidad de población era de 88 habitantes por kilómetro cuadrado. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Čitluk. Sitio web oficial.
Čitluk (Herzégovine-Neretva)

Čitluk (en cyrillique : Читлук) est une ville et une municipalité de Bosnie-Herzégovine située dans le canton d'Herzégovine-Neretva et dans la fédération de Bosnie-et-Herzégovine. Selon les premiers résultats du recensement bosnien de 2013, la ville intra muros compte 3 377 habitants et la municipalité 18 552. Géographie La municipalité de Čitluk s'étend parallèlement à la vallée encaissée de la Neretva. Au sud se trouve le mont Crnica. Elle est bordée par la municipalité de Široki Brijeg au nord, par celle de Mostar au nord-est, par celle de Čapljina au sud et au sud-est et par celle de Ljubuški au sud-ouest. Histoire Localités La municipalité de Čitluk compte 21 localités : Démographie Ville intra muros Évolution historique de la population dans la ville intra muros Répartition de la population par nationalités dans la ville intra muros (1991) Municipalité Évolution historique de la population dans la municipalité Répartition de la population par nationalités dans la municipalité (1991) En 1991, sur un total de 15 083 habitants, la population se répartissait de la manière suivante : Politique À la suite des élections locales de 2012, les 25 sièges de l'assemblée municipale se répartissaient de la manière suivante : Ivo Jerkić, membre de l'Union démocratique croate de Bosnie et Herzégovine (HDZ BiH), a été réélu maire de la municipalité. Culture Sport Éducation Économie Tourisme À quelques kilomètres au sud de Čitluk se trouve la ville de Medjugorje ; réputée pour ses prétendues apparitions mariales, elle attire plusieurs millions de visiteurs par an, ce qui en fait le lieu le plus fréquenté de Bosnie Herzégovine. Personnalités Mate Bulić Zoran Planinić, joueur de basket-ball Bariša Krasić Franjo Arapović, joueur de basket-ball Šimun Šito Ćorić Ferdinand Zovko Šima Krasić Stjepan Krasić Marin Čilić, joueur de tennis Notes et références Voir aussi Articles connexes Villes de Bosnie-Herzégovine Municipalités de Bosnie-Herzégovine Liens externes (hr) Site officiel (en) Vue satellite de Čitluk sur fallingrain.com Portail de la Bosnie-Herzégovine
Čitluk

Čitluk, è un comune della Federazione di Bosnia ed Erzegovina, in Bosnia ed Erzegovina con 18.552 abitanti al censimento 2013. Fa parte del cantone dell'Erzegovina-Narenta. Il luogo è famoso in tutto il mondo per le apparizioni della Vergine Maria che avvengono sin dal 1981 nella località di Međugorje. Località La municipalità di Čitluk è composta dalle seguenti 25 località: Popolazione Dati della popolazione della municipalità di Čitluk del 1971 Numero totale abitanti: 15.359, di cui: Croati 15.055 (98,02%) Bosgnacchi 183 (1,19%) Serbi 64 (0,41%) Jugoslavi 0 Altri 57 (0,38%) Dati della popolazione della municipalità di Čitluk del 1991 Numero totale abitanti che hanno dichiarato la propria nazionalità: 14.709, di cui: Croati 14.544 (98,9%) Bosgnacchi 110 (0,8%) Serbi 19 (0,1%) Jugoslavi 17 (0,1%) Altri 19 (0,1%) Complessivamente la municipalità di Čitluk conta 15.083 abitanti Sport Čitluk ha una squadra di calcio locale, la NK Brotnjo, ed una squadra di pallacanestro, la HKK Brotnjo. Amministrazione Gemellaggi Križevci Agrigento Poggio San Marcello Fossò Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Čitluk Collegamenti esterni Municipalità di Čitluk, su citluk.ba.