Фрањевачка црква Св. Антуна Падованског

Фрањевачка црква Св. Антуна Падованског је католичка црква у Сарајеву. Дио је истоименог самостана. Локација Црква се налази у градском насељу Бистрик, у општини Стари град у Сарајеву. Историјат Стара црква На мјесту садашње цркве Светог Антуна Падованског налазила се црква саграђена крајем 1881. и у првој половином 1882. године. Не само по својим димензијама (18 метара дужине и 9 метара ширине), већ и по својој конструкцији, била је заиста скромна грађевина. Наиме, само су јој темељи били грађени од камена, док је цијела зграда заправо била изграђена од дрвеног оквира испуњеног непеченим циглама. На источној страни имала је скромну сакристију у облику полукруга, а изнад главних улазних врата налазила се мала дрвена кула са два звона. Међутим, чак и тако скромна црква била је у то вријеме једина католичка црква у Сарајеву, а служила је и као парохијска црква. Поред тога, успостављањем редовне црквене хијерархије (1881. године), постала је катедрална црква врхбосанског надбискупа. Тој сврси је служила седам година, све до 1889. године, када је завршена изградња данашње сарајевске катедрале. Само десет година након изградње цркве, било је очигледно да чврстина њене архитектуре неће дуго издржати. Чак ни повремене поправке и ојачавање материјала лошег квалитета нису спријечили да се 1905. године на неко вријеме затвори за употребу и да се заустави њено постепено и коначно пропадање. Стога су фрањевци убрзо одлучили да изграде нову цркву. Садашња црква Пуних осам година, Одбор Побожног друштва за изградњу нове цркве Светог Антуна, основан 1903. године, је припремао изградњу садашње цркве. Средином марта 1912. године почело је рушење трошне старе цркве, а полагање и свечано освјећење камена темељца за нову цркву обављено је 13. јуна 1912. године. Свечаност је предводио бискуп др Иван Шарић. До краја септембра исте године црква је изграђена, осим торња, чија је изградња из неких објективних разлога мало дуже трајала, а освећење новоизграђеног католичког молитвеног храма усљедило је 20. септембра 1914. године. Нову цркву је пројектовао Јосип Ванцаш у неоготичком стилу. Црква је почела да добија свој садашњи изглед шездесетих година 20. вијека када је почела њена умјетничка обнова, која је трајала пуне двије деценије. Унутрашњост цркве је тада обогаћена вриједним умјетничким дјелима истакнутих хрватских умјетника. Прозори су израђени према нацртима Ива Дулчића. Декорацију цркве у посљедњој фази обнове надгледао је вајар Зденко Гргић. Опис добра Црква је дуга 31,2 м и широка 18,5 м. Просјечна висина средњег брода је 14,5 м. Има торањ висок скоро 50 м, у коме се налази пет звона (најтеже тежи 4.015 кг). Хор има оргуље из 1925. године. Унутрашњост цркве била је опремљена са четири неоготичка олтара и проповедаоницом и статуама, све дјело чувене компаније Фердинанд Штуфлесер из Санкт Улриха, Јужни Тирол, Аустрија. Виртражи на прозорима чине умјетничку окосницу цркве и представљају двије заокружене теме: Стварање и Историју Христовог живота. Црква Светог Антуна једна је од умјетнички најбогатијих фрањевачких цркава у Босни и Херцеговини. Поред Дулчића, садржи и дјела Ђуре Седера, Кршинића, Микиелија, Кесера, Вуласа и Ловренчића. Крсни пут (дрвени рељеф), чија се четири дијела налазе у бочним нишама цркве су дјела Зденка Гргића. Гргићева остала дјела укључују: Светог Антуна (мермер), два мозаика, Мисија Светог Антуна и Пјесма брата Сунца, као и Проповјед на гори (бронза). Звона су од Грасмајера у тоналитету d'-f'-g'-a'-h'-cis" Галерија Види још Свети Антун Падовански Јосип Ванцаш Референце Спољашње везе Фрањевачка провинција Босна Сребрна Архивирано 2016-08-25 на сајту Wayback Machine Сарајево / Бистрик – самостан св. Антуна Падованског.