NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Čitluk (Bosnië en Herzegovina)

Čitluk is een plaats (stadje) en gemeente in het zuiden van Bosnië en Herzegovina. Het is een gemeente in het Herzegovina-Neretva kanton in de Federatie van Bosnië en Herzegovina. In deze gemeente is ook het Mariabedevaartsoord van Međugorje te vinden, net ten zuiden van de stad Čitluk. Demografie 1971 15.359 in totaal Kroaten - 15.055 (98,02%) Moslimanen - 183 (1,19%) Serven - 64 (0,41%) Joegoslaven - 0 overig - 57 (0,38%) 1991 In 1991 had de gemeente een bevolking van 14.709, waarvan 14.544 Kroaten (98,9%), 110 Moslims (0,8%), 19 Serven (0,1%), 17 Joegoslaven (0,1%) en 19 overigen (0,1%). De stad Čitluk had 4317 inwoners, waarvan 99% Kroatisch was. Sport De plaatselijke voetbalclub is NK Brotnjo en de basketbalclub HKK Brotnjo. Zie ook Hercegovina-Neretva Herzegovina Medjugorje Externe links Gemeente Čitluk
Čitluk (kanton hercegowińsko-neretwiański)

Čitluk – wieś w Bośni i Hercegowinie, w Federacji Bośni i Hercegowiny, w kantonie hercegowińsko-neretwiańskim, w gminie Čitluk. W 2013 roku liczyła 3312 mieszkańców, z czego większość stanowili Chorwaci. Przypisy
Čitluk

Čitluk é um município e cidade da Bósnia e Herzegovina em Herzegovina-Neretva, no território da Federação da Bósnia e Herzegovina. A capital municipal é a cidade homónima. Localidades O município de Čitluk se encontra subdividido nas seguintes localidades: Bijakovići Biletići Blatnica Blizanci Čalići Čerin Čitluk Dobro Selo Dragičina Gradnići Hamzići Krehin Gradac Krućevići. Donji Ograđenici (Veliki i Mali) Međugorje Paoča Potpolje Služanj Tepčići Gornji Ograđenici (Veliki i Mali) Vionica Demografia No ano 2009 a população do município de Čitluk era de 15 852 habitantes. A superfície do município é de 181 quilómetros quadrados, com o que a densidade de população era de 88 habitantes por quilómetro quadrado. Esporte O time de futebol oficial da cidade é o NK Brotnjo. Galeria de Imagens Referências
Čitluk, Bosnia și Herțegovina

Čitluk (chirilic: Читлук ; latină Aequum) este un oraș și municipalitate din Cantonul Herțegovina-Neretva din Federația Bosniei și Herțegovinei, o entitate din Bosnia și Herțegovina. Prezentare generală Municipalitatea include satul Međugorje unde au fost semnalate Apariții ale Fecioarei Maria. Alte locuri din apropiere sunt Služanj, Potpolje, Blatnica, Čerin, Hamzići și Gornji Veliki Ograđenik. Solul bogat din această zonă este utilizat pentru cultivarea strugurilor de producători de vin. Multe soiuri cultivate în Brotnjo sunt populare în întreaga lume (de exemplu, Blatina). Legături externe Municipality of Čitluk-official website
Читлук (город)

Читлук (хорв. Čitluk) — город, центр одноимённой общины на юге Боснии и Герцеговины неподалёку от Мостара. Расположен в Герцеговино-Неретвенском кантоне Федерации Боснии и Герцеговины. Согласно переписи 1991 года, в общине Читлук проживало 14,823 человек, из них в самом городе — 14709. В 1971 году в городе жило 15 359 человек, из них 98,02% хорватов, 1,19% босняков и 0,41% сербов. Примечания Ссылки Сайт города и общины Читлук
Читлук

Читлук је насељено мјесто у Босни и Херцеговини, у општини Читлук, које административно припада Федерацији Босне и Херцеговине. Према подацима пописа становништва 2013. године, у насељеном месту Читлук пописано је 3.312 лица. Географија Историја Линија разграничења Османског царстава и Млетачке републике се померала у 17. и 18. веку. Млечани су Читлук освојили 18. јуна 1694. године, а припао им је 1699. Мировним споразумом у Сремским Карловцима. Заједно с местима Струге и Хутово Млечани су предали Читлук Османском Царству 1716. године, што је формално потврђено Пожаревачким миром 1718. године. Према томе, Читлук је 22 године на прелазу из 17. у 18. век био у саставу Млетачке републике. Становништво 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани. Референце Књига: „Национални састав становништва — Резултати за Републику по општинама и насељеним мјестима 1991.“, статистички билтен бр. 234, Издање Државног завода за статистику Републике Босне и Херцеговине, Сарајево. интернет — извор, „Попис по мјесним заједницама“ — https://web.archive.org/web/20131005002409/http://www.fzs.ba/Podaci/nacion%20po%20mjesnim.pdf Референце Спољашње везе Званичан сајт Гугл сателитска мапа (Maplandia) Мапе, аеродроми и временска ситуација локација (Fallingrain)
Čitluk

Čitluk (, kyrilliska: Читлук) är en ort i kommunen Čitluk i kantonen Hercegovina-Neretva i sydvästra Bosnien och Hercegovina. Orten ligger cirka 16 kilometer sydväst om Mostar. Čitluk hade 3 312 invånare vid folkräkningen år 2013. Av invånarna i Čitluk är 98,85 % kroater, 0,12 % albaner, 0,03 % bosniaker, 0,03 % serber och 0,03 % slovener (2013). I närheten av Čitluk ligger orten Međugorje som har en helgedom tillägnad jungfru Maria och är ett internationellt populärt pilgrimsmål. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Čitluk.
Пецара

„Пецара“ (на хърватски: Pecara) е многофункционален стадион в град Широки бриег, Босна и Херцеговина. Построен е през 1953 г. и разполага с капацитет от 10 000 места. Покрива повечето от минималните изисквания на УЕФА. Приема домакинските срещи на местния футболен клуб ФК Широки бриег. Източници Профил на стадиона в Allstadiums.ru
Pecara Stadion

Pecarara Stadion er et multistadion i Široki Brijeg i Bosnien. Det mest bruges til fodbold og er hjemmebane for NK Široki Brijeg. Stadionet bruges også til at afholde fodboldfinalen i turneringen mjesne zajednice. Det har en kapacitet på op til 10.000 tilskuere.
Pecara-Stadion

Das Pecara-Stadion ist ein Fußballstadion in Široki Brijeg, Bosnien und Herzegowina. Es ist seit den 1950er Jahren die Heimspielstätte des NK Široki Brijeg, der in der Premijer Liga spielt. Es befindet sich direkt neben der Stadthalle Pecara. Ende der 1990er Jahre wurde das Stadion renoviert und bekam sein heutiges Aussehen. Es hat eine Kapazität von 9.093 Plätzen, davon sind 7.000 Sitzplätze. Der Zuschauerrekord wurde bei der dritten Auflage des Memorijala Gojka Šuška am 10. Februar 2002 mit 10.000 Zuschauern erzielt. Galerie Weblinks http://www.nk-sirokibrijeg.com/index.php/hr/klub/stadion-pecara https://www.transfermarkt.de/1242/stadion/verein/1242
Stadion Pecara

Pecara Stadium is a multi-purpose stadium in Široki Brijeg, Bosnia and Herzegovina. It is currently used mostly for football matches and is the home ground of NK Široki Brijeg, and is also used for the final match of football tournament Mjesne Zajednice. The stadium has a capacity of 5,147 spectators. References External links Stadion Pecara at Europlan-online.de
Estadio Pecara

El Estadio Pecara es un estadio multiusos en Široki Brijeg, Bosnia y Herzegovina. Actualmente se usa fundamentalmente para disputar en él partidos de fútbol y es donde juega el equipo local de la primera división bosnia de fútbol NK Široki Brijeg, también se usa para disputar en él la final del torneo de fútbol mjesne zajednice. El estadio tiene una capacidad máxima de 10 000 espectadores.​ Véase también Anexo:Estadios de fútbol de Bosnia y Herzegovina Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Estadio Pecara.
Stadion Pecara

Pecara je nogometni stadion u Širokom Brijegu u zapadnoj Hercegovini, BiH. Stadion ima 5147 sjedećih mjesta, iako je rekordan broj gledatelja na utakmici bio 10.000. Domaće je igralište nogometnom klubu Široki Brijeg još od kraja 1950-ih. Nalazi se odmah pokraj gradske dvorane Pecara. Krajem 90-ih godina stadion je renoviran i dobio je današnji izgled. Izvori
Пекара (стадіон)

Стадіон «Пекара» — футбольний стадіон у місті Широкі Брієг, Боснія і Герцеговина. З 1950-х років він є домашнім стадіоном клубу НК «Широкий Брієг», який грає у Прем'єр-ліз. Він розташований поруч із міською радою Пекара. Наприкінці 1990-х років стадіон був реконструйований і набув свого нинішнього вигляду. Його місткість становить 9093 місця, з них 7000 — сидячі. Рекорд відвідуваності було встановлено на третьому фестивалі пам'яті Гойки Шушки 10 лютого 2002 року, коли його відвідали 10 000 глядачів. Галерея Посилання http://www.nk-sirokibrijeg.com/index.php/hr/klub/stadion-pecara https://www.transfermarkt.de/1242/stadion/verein/1242
Gradski stadion Prijedor

Gradski stadion Prijedor je službeni naziv za nogometni stadion u Prijedoru, u Bosni i Hercegovini. Izgrađen je 1952. Na njemu svoje domaće utakmice igra FK Rudar, nogometni klub iz Prijedora. Kapaciteta je 3.000 mjesta. Osim za nogometne utakmice, Gradski stadion Prijedor se koristi i za druge namjene, posebice za potrebe srednjih škola općine Prijedor. Povijest Od izgradnje (1952.) do rata u BiH, Gradski stadion Prijedor je bio domaće igralište FK Prijedora. Kasnih 70-ih godina, zbog svojih odličnih plasmana u ligi SFRJ, na stadion dolazi i FK Rudar. Taj je nogometni klub iz Ljubije, preselio u Prijedor. Tijekom 1990-ih godina FK Prijedor prestaje s radom, te stadion ostaje FK Rudaru. Opis Gradski stadion Prijedor prima oko 3.000 gledatelja. Na sjevernoj i zapadnoj tribini stadiona su sjedeća mjesta, dok je istočna tribina za stajanje. Travnati teren je okružen atletskom stazom, duljine 400 metara. Sanitetska vozila, stadionu mogu pristupiti južnom stranom. Svlačionice i službene prostorije kluba su smještene ispod središnje zapadne tribine, koja je natkrivena.
Градски стадион у Приједору

Градски стадион је фудбалски стадион у Приједору, Република Српска, Босна и Херцеговина на којем игра Рудар из Приједора. Историја Од његове изградње 1952. године па до почетка рата у Босни и Херцеговини, овај стадион је био домаћи терен ФК Приједора, да би га од 1967. користио ФК Рудар који се због побољшаног пласмана у републичкој лиги из Љубије преселио у Приједор. Од 90-их, престанком рада ФК Приједора и његовим спајањем са Рударом, градски стадион је остао на употребу само Рудару. Карактеристике стадиона Градски стадион у Приједору прима 3.540 гледалаца. На северу се налази монтажна трибина за стајање за гостујуће навијаче, на западу се налазе трибине за седење, док је трибина на истоку такође за седење. Око терена се налази атлетска стаза, а на југу приступ за санитетска возила. Свлачионице клубова су смештене испод западне (централне) трибине која је покривена. Због уласка Рудара у Премијер лигу Босне и Херцеговине у сезони 2009/10., стадион се морао реконструисати да би испуњавао услове, које Фудбалски савез Босне и Херцеговине прописује за учешће у Премијер лиги. Реконструкција је почела 2009. па је реконструисана централна трибина са 1.750 места за седење, уређени су ВИП ложа, свлачионице, купатила, просторије за судије и делегате, прес-центар, издвојена трибина за гостујуће навијаче и пролаз за играче до терена. Реконструкцију је финансирала Општина Приједор у износу од 400.000 KM Реконструисан стадион је отворен дан пре одигравања прве утакмице Рудара као домаћина у другом колу Премијер лиге лиге 9. августа 2009, против Челика из Зенице. Осим фудбалског клуба градски стадион је коришћен и за потребе средњих школа из Приједора. Референце Спољашње везе Фудбалски стадиони у Босни и Херцеговини (језик: енглески) Реконтрукција стадиона (језик: српски) Карактеристике стадиона (језик: енглески)
Klinje

Klinje se nalazi u Bosni i Hercegovini i prvo je umjetno jezero u BiH, nazvano po toponimu "Klini". Površina jezera je 26 hektara. Akumulirano je od 1891. do 1896. izgradnjom kamene lučne brane, prve ove vrste u ovom dijelu Europe. Brana je pravljena za potrebe navodnjavanja gatačkog polja. Izvori
Клиње

Клиње је вјештачко језеро у општини Гацко, Република Српска, БиХ. Језеро се налази у Гатачком пољу. Језеро Клиње је површине око 26 хектара и запремине 1,7 хм3 воде. Језеро Клиње је прво вјештачко језеро на простору Републике Српске. Створено је за потребе наводњавања Гатачког поља у сушним периодима године. Ово акумулационо језеро се водом напаја из ријеке Мушнице, Драмешинка и Жањевица. Вода из језера се користи за напајање града Гацко. Историја Језеро је настало у вријеме аустроугарске окупације, а име је добило по топониму Клина који се налази у Гатачком пољу. Настало је по завршетку изградње камене лучне бране „Клиње“ која је трајала између 1892. и 1896. године. Грађена је по пројекту француског инжењера Кроуца, и коштала је укупно 848.474 круне. Брана која је прављена за потребе наводњавања Гатачког поља, је прва лучна брана на простору бивше Југославије. Налази се на 1030 метара надморске висине, 8 km од Гацка. Висока је 26 и дуга 104 метра. За везивање камених блокова од којих су сачињени зидови бране, кориштен је вулкански пепео лаве са Везува. Туризам Језеро је популарна риболовачка и излетничка локација. Влада Републике Српске је у просторном плану Републике Српске за 2015. годину планирала да на ужем подручју овог језера направи више туристичко-угоститељских објеката, луксузних хотела, етно-села, терена за рекреацију, стаза за јахање и плажа. Галерија Види још Брана Клиње Језера у Републици Српској Парк природе језеро Клиње-Мушница Референце Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3. Спољашње везе Агенција Републике Српске за воде обласног ријечног слива Саве: Језера у Републици Српској (језик: српски) Хидрометеоролошки завод Републике Српске: Језера у Републици Српској (језик: српски) Туристичко културно-историјске вриједности на подручју општине Гацко (језик: српски) Министарство пољопривреде, шумарства и водопривреде Републике Српске: Дирекција за воде Република Српске: Оквирни план развоја водопривреде Републике Српске 2006. (језик: српски) Глас Српске: Општина Гацко и даље без буџета 10.04.2010. (језик: српски) Општина Гацко (језик: српски) Блиц „Istekao garantni rok za branu staru 100 godina“, 22. 6. 2008
Klinje

Klinje är en sjö i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i entiteten Republika Srpska, i den sydöstra delen av landet, 80 km söder om huvudstaden Sarajevo. Klinje ligger 1 025 meter över havet. Omgivningarna runt Klinje är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Klinje är det ganska tätbefolkat, med 60 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Budova přátelství mezi Řeckem a Bosnou a Hercegovinou

Budova přátelství mezi Řeckem a Bosnou a Hercegovinou (bosensky i chorvatsky Zgrada prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine, srbsky Зграда пријатељства између Грчке и Босне и Херцеговине, řecky Κτήριο Φιλίας Ελλάδας Βοσνίας-Ερζεγοβίνης) je výšková budova, která stojí v Sarajevu, hlavním městě Bosny a Hercegoviny. Se svými 21 patry dosahuje výšky 90 metrů. Budova byla postavena v roce 1974 dle amerického modernistického stylu šedesátých a sedmdesátých let. V budově sídlí Rada ministrů Bosny a Hercegoviny. Často je chybně označována jako budova parlamentu, což je způsobeno tím, že v těsné blízkosti Budovy přátelství mezi Řeckem a Bosnou a Hercegovinou se nachází současná pětipatrová budova parlamentu. Historie Výstavba Stavba byla dokončena v roce 1974 a sídlila v ní vláda někdejší socialistické republiky Bosny a Hercegoviny. Její původní jméno znělo Budova výkonné rady (Zgrada Izvršnog Vijeća). Sloužila jako hlavní vládní budova v Bosně a Hercegovině, ale v květnu roku 1992 byla značně poškozena srbským ostřelování v prvních několika týdnech obléhání Sarajeva, jež bylo součástí války v Bosně a Hercegovině. Po skončení války byl zničen vnitřek budovy a stavba následně zůstala prázdná až do rekonstrukce, která začala v roce 2006. Rekonstrukce V roce 2006 řecká vláda poskytla na rekonstrukci budovy 80% požadované částky. Celkové náklady na projekt činily 17 057 316 eur. Rekonstrukce, kterou vykonala řecká společnost DOMOTECHNIKI SA, trvala rok a 23. července 2007 byla budova znovu otevřena. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Greece–Bosnia and Herzegovina Friendship Building na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Budova přátelství mezi Řeckem a Bosnou a Hercegovinou na Wikimedia Commons
Greece–Bosnia and Herzegovina Friendship Building

The Greece–Bosnia and Herzegovina Friendship Building (Serbo-Croatian: Zgrada prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine, Зграда пријатељства између Грчке и Босне и Херцеговине, Greek: Κτήριο Φιλίας Ελλάδας Βοσνίας-Ερζεγοβίνης) is a government office building in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. The building houses the Council of Ministers of Bosnia and Herzegovina. It is often erroneously referred to as the Parliament Building because of its close proximity to the actual five-story parliament building which is adjacent to the Greek–Bosnian Friendship Building. History The building was completed in 1974 during the Yugoslav period, and occupied by the government of the Socialist Republic of Bosnia and Herzegovina. It was originally named the Executive Council Building (Zgrada Izvršnog Vijeća). It served as the principal government building in Bosnia and Herzegovina until it was extensively damaged by Serb shelling in May 1992 in the first few weeks of the Siege of Sarajevo, during the Bosnian War. After the end of the war, the building was gutted and remained vacant until reconstruction began in 2006. Reconstruction In 2006, the government of Greece provided 80.4% of the funding for the reconstruction of the building. The total cost of the project was €17,057,316. Reconstruction was completed by the Greek company Domotechniki SA in just over one year, and the building was inaugurated on 23 July 2007 by Prime Minister of Greece Kostas Karamanlis and the collective presidents of Bosnia. References External links Building of Friendship between Greece & Bosnia and Herzegovina
Edificio de la Amistad Grecia-Bosnia y Herzegovina

El Edificio de la Amistad Grecia-Bosnia y Herzegovina​ (en bosnio; croata: Zgrada prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine; en serbio: Зграда пријатељства између Грчке и Босне и Херцеговине) es un edificio de oficinas situado en Sarajevo, la capital de Bosnia y Herzegovina. El edificio alberga el Consejo de Ministros de Bosnia y Herzegovina. A menudo es conocido erróneamente como el edificio del Parlamento. Esto es debido a su proximidad a la actual sede del Parlamento de 5 pisos que se encuentra junto al edificio de la amistad greco-bosnia. El edificio fue terminado en 1974, y fue usado por el gobierno de la antigua República Socialista de Bosnia y Herzegovina. Fue llamado originalmente edificio del Consejo Ejecutivo (Zgrada Izvršnog Vijeća). Sirvió como edificio principal del gobierno en Bosnia y Herzegovina hasta que sufrió daños por los bombardeos de Serbia en mayo de 1992 durante las primeras semanas de la guerra en Bosnia y Herzegovina. Después del final de la guerra el edificio estaba en ruinas y permaneció vacío hasta la reconstrucción que se inició en 2006. En 2006, el gobierno de Grecia otorgó el 80 % de los fondos para la reconstrucción del edificio, abierto nuevamente en 2007. Véase también Edificio Rascacielos Referencias
Bâtiment de l'amitié entre la Grèce et la Bosnie-Herzégovine

Le Bâtiment de l'amitié entre la Grèce et la Bosnie-Herzégovine (Bosnien, Croate: Zgrada prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine, Serbe: Зграда пријатељства између Грчке и Босне и Херцеговине, Grec: Κτήριο Φιλίας Ελλάδας Βοσνίας-Ερζεγοβίνης) est un immeuble de bureaux situé à Sarajevo, capitale de la Bosnie-Herzégovine. Le bâtiment abrite le Conseil des ministres de Bosnie-Herzégovine. Il est souvent appelé bâtiment du parlement à tort de par sa proximité avec l'actuel bâtiment du parlement de 5 étages. Histoire La construction du bâtiment fut terminée en 1974 et était alors utilisé par le gouvernement de la République socialiste de Bosnie-Herzégovine. Il était originellement appelé Bâtiment du conseil exécutif (Zgrada Izvršnog Vijeća). Il a servi comme principal bâtiment gouvernemental jusqu’à avoir été sévèrement endommagé par des bombardements serbes en mai 1992 dans les premières semaines du siège de Sarajevo pendant la guerre de Bosnie-Herzégovine. Après la fin de la guerre, le bâtiment a été vidé et restera inusité jusqu'au début des travaux de rénovation en 2006. Rénovation En 2006, le gouvernement grec fournit 80,4% du financement de la rénovation du bâtiment. Le montant total du projet s’élevait à 17 057 316 €. La rénovation fut effectuée par la société grecque Domotechniki S.A. en un an et le bâtiment fut rouvert le 23 juillet 2007. Galerie photo Notes et références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « Greece–Bosnia and Herzegovina Friendship Building » (voir la liste des auteurs). Liens externes (el) THE COUNCIL OF MINISTERS OF BOSNIA AND HERZEGOVINA-DOMOTECHNIKI SA Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la Bosnie-Herzégovine
Zgrada prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine

Zgrada prijateljstva između Grčke i Bosne i Hercegovine je poslovna zgrada u Sarajevu. U njoj je smješteno Vijeće ministara Bosne i Hercegovine. Povijest Građevina je dovršena 1974. godine i u njoj se nalazila Vlada Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine. Tada je službeno nazvana Zgrada Izvršnog Vijeća i tu ulogu je imala do početka Rata u Bosni i Hercegovini 1992. U svibnju iste godine, tijekom granatiranja Sarajeva koje je izvela vojska bosanskih Srba, građevina je oštećena te je uslijedio požar zbog kojeg je znatno uništena. Završetkom rata 1995., zgrada je ostala u ruševnom stanju sve do obnove koja je započela 2006. godine. Obnova Vlada Republike Grčke je 2006. osigurala 80% financijskih sredstava za obnovu zgrade. Ukupna vrijednost projekta iznosila je nešto više od 17,5 milijuna eura. Grčka je donirala 13,5 milijuna dok je udio BiH bio nešto više od 4 milijuna eura. Sama obnova je završena u nešto manje od godinu dana te je zgrada službeno otvorena 23. srpnja 2007. Na samoj svečanoj ceremoniji otvaranja, grčki premijer Kostas Karamanlis je rekao kako "zgrada koja je nekada bila simbol rata, sada postaje spomenik mira i prijateljstva". Galerija slika Izvori Vanjske poveznice SkyscraperCity.com
Budynek przyjaźni grecko-bośniackiej

Budynek przyjaźni grecko-bośniackiej – wieżowiec biurowy w centrum Sarajewa, stolicy Bośni i Hercegowiny. Obiekt oddano do użytku w 1974 roku. Jest on siedzibą Rady Ministrów i mieści się tuż obok budynku Zgromadzenia Parlamentarnego. Historia W 1964 roku rozpoczęto przygotowywanie dokumentacji inwestycyjno-technicznej pod budowę wieżowca. Obiekt miał powstać obok planowanego już wcześniej budynku siedziby władz Socjalistycznej Republiki Bośni i Hercegowiny (wówczas jednej z republik Jugosławii). Ostatecznie wieżowiec powstał jako pierwszy (został ukończony w 1974 roku); znacznie niższy od niego budynek władz SR BiH (obecnie budynek Zgromadzenia Parlamentarnego) wybudowano w latach 1978–1982. Pierwotnie wieżowiec pełnił rolę siedziby organów administracyjnych republiki. Podczas wojny w Bośni i Hercegowinie (1992–1995) i trwającego wówczas oblężenia Sarajewa budynek znajdował się w centrum działań wojennych i został mocno uszkodzony. Po wojnie stał nieużywany i dopiero w latach 2005–2007 został odrestaurowany dzięki pomocy greckiego rządu, który pokrył 80% kosztów renowacji. Po modernizacji obiekt nazwano budynkiem przyjaźni grecko-bośniackiej i stał się on siedzibą Rady Ministrów niepodległej Bośni i Hercegowiny. Opis Wysokość budynku wynosi 83 m. Jest to czwarta co do wielkości budowla w Bośni i Hercegowinie. Obiekt posiada 22 piętra oraz dwie kondygnacje poniżej poziomu gruntu. Łączna powierzchnia użytkowa wynosi około 19 600 m². Obok wieżowca znajduje się budynek Zgromadzenia Parlamentarnego. Obie budowle stanowią razem centrum administracyjne władz państwowych w Bośni i Hercegowinie. Przed budynkami znajduje się plac, nazwany placem Bośni i Hercegowiny. Przypisy