Главна железничка станица у Сарајеву

Главна железничка станица је железничка станица у Сарајеву, смештена у северозападном делу града, око 3 километра од центра града у близини Маријиних двора. Зграда Зграда има полукружни тлоцрт и кров је покривена хиперболичним параболоидним структурама. Испред ње се налази пространи отворени простор и трамвајска станица. Трг испред станице је назван по жртвама масакра у Сребреници. Колосек улази у станицу са запада, а затим скреће ка северу, након неколико стотина метара железничка пруга се завршава од демонтаже ускотрачне пруге до Увца близу границе са Србијом 1978. Историја Железничка станица је изграђена 1882. за ускотрачну железницу, док је Босна била под аустроугарском влашћу. У близини, даље западно од града, налазила се главна железничка станица за целу Босну, где је у време свог постојања било запослено хиљаду људи. У септембру 1941 транспорт сарајевских Јевреја је отпремљен одатле по решењу усташке управе. Јевреји су превезени у вагонима за стоку у логор за премештање у Травнику. После Другог светског рата, одлучено је да се стара станица оштећена у рату замени новом функционалистичком зградом коју су пројектовали чехословачки архитекти предвођени Бедржихом Хацаром. Пројектанти и већина техничког особља напуштају Сарајево, а Министарство грађевина тадашње НР Босне и Херцеговине наставило је изградњу. Пројектом руководи помоћник министра, архитекта Јахиел Финци, уз помоћ колега Мухамеда Кадића и Емануела Шаманека, те инжењера Богдана Стојкова и Лоренца Ајхбергера. Са ратним заробљеницима, који су учествовали у изградњи станице као радници, постигнут је споразум да ће наставити радове без сталног техничког надзора, а заузврат су им побољшани услови живота и дато је обећање да ће бити пуштени чим се изградња заврши. У своје време, то је био један од ретких пројеката у граду који није био под утицајем социјалистичког реализма. Међутим, због политичких превирања у чехословачко-југословенским односима, нису могли да заврше свој посао. Коначно, хрватски архитекта Богдан Стојков завршио је нову полазну салу. Разлога за изградњу нове железничке станице било је више; пруга до Сарајева је обновљена на стандардни колосек од 1435 мм, очекивали су се дужи возови и не би било могуће да их опслужују. Свечани завршетак изградње станице одржан је 1953. Станица је електрифицирана 1967. године, као део раног програма електрификације уведеног у Босни до 1969. Железничка пруга Сарајево–Плоче обезбеђује везу са јадранском обалом. Одликује се тим што је прва земља у бившој Југославији електрификована наизменичном струјом од 25 kV, након чега су следиле Хрватска и Србија (обе земље су увеле електричне возове 1970.). 1971. оригинална историјска зграда станице је напуштена и срушена. Железничка опрема је оштећена између 1992. и 1995., али је коначно обновљена крајем 1990-их. Данас је једна од препознатљивих атракција града. Комисија за очување националних споменика је на седници одржаној 2016. прогласила Железничку станицу (са тргом испред) националним спомеником Босне и Херцеговине. Линије Станица се налази на раскрсници две најважније железничке пруге у Босни и Херцеговини. Железничка пруга Сарајево–Плоче преко Коњица, Мостара и Чапљине је електрификована, једноколосечна главна национална транспортна рута на дуге релације, која је развијена за 70 км/с (ЖФБХ) или 100 км/с (ХЖ) и део је паневропског коридора Е73. У Сарајеву, путнички саобраћај на велике удаљености пребачен је на такође електрификовану и делимично двоколосечну железничку пругу преко Зенице до Добоја, којом се може путовати брзином до 70 км/с. И путнички и теретни возови саобраћају на ове две руте према Шамцу и Плочама. Деоницом Сарајево-Шамац управљају ЖФБХ и ЖРС. С друге стране, железничку пругу Сарајево–Плоче деле акционарско друштво у власништву Федерације и Хрватских државних железница. Услуге 2009. након скоро 18 година, железнички саобраћај је поново успостављен између Сарајева и Београда. Цена карте од 31 евро за око 500 км до Босне и Херцеговине било је мање од трошкова вожње у децембру 2009. У јуну 2023. возови су поново почели са саобраћајем на прузи Сарајево-Плоче. Галерија Референце