NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Avaz Twist Tower

De Avaz Twist Tower is een wolkenkrabber in de Bosnische hoofdstad Sarajevo. De toren is in gebruik als kantoorgebouw en het hoofdkwartier van de krant Dnevni Avaz. Het is het hoogste gebouw van voormalig Joegoslavië. Het gebouw werd tussen 2006 en 2008 gebouwd naar een ontwerp van Faruk Kapidžić. In architectonisch opzicht valt de Avaz Twist Tower op door de draaiing van de zijden, het ontwerp lijkt op de Turning Torso in Malmö, Zweden. Het gebouw is 142 meter hoog met een antenne van nog eens 30 meter op het dak. Op 100 meter hoogte bevindt zich een restaurant en nog een paar verdiepingen hoger is er een uitkijkterras. Externe link (bs) Officiële website
Avaz Twist Tower

Avaz Twist Tower – wieżowiec w Sarajewie, w Bośni i Hercegowinie, o wysokości 172 m. Budynek został otwarty w 2008 i posiada 41 kondygnacji. Jest nową siedzibą popularnej w kraju gazety "Avaz". Od chwili ukończenia budowy wieżowiec stał się najwyższym budynkiem na Bałkanach, prześcigając Ušće Tower w Belgradzie, który wraz z anteną ma 141 metrów wysokości. Zobacz też Lista najwyższych budynków w Europie
Avaz Twist Tower

Avaz Twist Tower — небоскрёб в столице Боснии и Герцеговины Сараеве, высочайшее здание на Балканах, второе по высоте сооружение на Балканах (после Авальской телебашни в Белграде, восстановленной в 2010 году). Описание Здание расположение в деловом районе Мариин Двор. Монолитное, облицовано синим стеклом, насчитывает 39 этажей и один подземный уровень. Имеет характерную «закрученную» форму, все этажи кроме двух последних — шестиугольные в плане, последние — круглые. Общая высота (с 30-метровым шпилем) — 172 м, что превышает предыдущий рекорд башни Bosmal City Centre на 54 м. Строилось с 2006 по 2009 годы. Заказчиком строительства выступила медиа-группа Avaz, разместившая в нём свою штаб-квартиру и редакцию газеты «Dnevni avaz». Помимо этого, пространство используется под офисы, пятизвёдочную гостиницу Radon Plaza Hotel и ресторан со смотровой площадкой на высоте 100 м. Архитектор проекта — Фарук Капиджич из компании ADS Group Sarajevo. Примечания
Аваз твист тауер

Аваз твист тауер (Avaz Twist Tower; или АТТ зграда) је највиши облакодер Босне и Херцеговине. Градња облакодера започета је у Сарајеву 2006. и трајала је до 2008. Грађена је за потребе новинске агенције Дневни аваз. Највиша зграда Босне и Херцеговине Аваз твист тауер саграђен је у четврти Маријиног двора, у којој се између осталог налази и здање Парламентарне скупштине и Савјета министара БиХ. Иницијативу за градњу високог небодера покренула је компанија Аваз, једна од највећих новинских кућа у Босни и Херцеговини. Идејно решење предложио је архитекта Фарук Капиџић. Поред висине, занимљива је и по својој стакленој извијеној фасади. Са својих 172 m налази се на 88. месту у Европи. Међутим по завршетку обнове Авалског торња, током октобра 2009, АТТ је на другом месту на списку највиших торњева на Балкану. Спољашње везе Званични веб-сајт
Avaz Twist Tower

Avaz Twist Tower är en kontorsbyggnad i Sarajevo i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i affärskvarteret Marijin Dvor och är den högsta byggnaden på Balkanhalvön bortsett från TV-masten Avalatornet utanför Belgrad i Serbien. Tidningsbolaget Dnevni avaz har kontor i skyskrapan. Byggnaden, som har ritats av arkitekt Faruk Kapidžić, är 142 meter hög fördelat på 39 våningar över jord. Med antennen på taket blir totalhöjden 172 meter. Det finns en restaurang med en terrass på 100 meters höjd, på våning 31 och en utsiktsplats på våning 36. Fasaden på Avaz Twist Tower är vriden (åt motsatt håll jämfört med Turning Torso) och täckt med blått glas, som ger en illusion av att byggnaden roterar. En ännu högre byggnad, Avaz Ski Tower, planeras i närheten. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Avaz Twist Tower.
Аваз твіст тауер

Аваз Твіст Тауер (англ. Avaz Twist Tower) — хмарочос в Сараєво, Боснія і Герцеговина, заввишки 172 м, є найвищим хмарочосом на Балканах. Це нова штаб-квартира Avaz, місцевої медійної компанії. Башта розташована в районі Маріїн Двор (босн. Marijin dvor / Маријин двор), у діловому центрі Сараєво. Будівництво розпочалося у 2006 і було завершено у 2009. Посилання Avaz Twist Tower в Sarajevo-construction Avaz Twist Tower на сайті skyscrapernews.com [Архівовано 22 жовтня 2012 у Wayback Machine.]
Velika Kladuša Castle

Velika Kladuša Castle is a castle in Velika Kladuša, Bosnia and Herzegovina. It was built during the Middle Ages. Its main tower has burned down due to an electrical fire. Location The castle is situated on the right side of the river Grabarska, which is a tributary of the river Kladušnica. History The Velika Kladuša Castle is first mentioned in historical sources in 1280 under King Ladislaus IV of Hungary. The castle was the property of the Babonići/Blagajski, and later it was the property of the Dukes of Kladuša. It fell into the hands of Frankopans of Cetin in 1465. The Ottoman Empire conquered this territory and castle in 1633. Afterwards, they additionally emboldened it with the construction of a wall. After the Ottoman conquest of the castle in 1633, the Ottomans appointed a Dizdar to defend the castle. They also installed a number of Janissaries to defend the castle. The castle boasted great strategic importance for the Ottoman conquests towards Croatia. In the early 18th century, the Ottoman government at Istanbul decided to oust the local dizdar of the castle and appoint direct rule of the castle. They sent out a declaration form or royal firman (mandate or decree) to the dizdar of the castle. After the Dizdar refused, they sent out a force of Janissary troops from Istanbul to capture the castle which they did and they garrisoned the Janissaries in the castle. The castle saw notable repairs in 1800. Until 1790. the garrison consisted of 120 men. After Cetina fell, additional 72 soldiers joined the garrison. The last Dizdar (castle captain) of Velika Kladuša was Husein Alagić, whose family served in the same position for the prior 150 years. According to reports of Krsto Frankopan of Tržac, dating back to 20. November 1641, Harambasha Mujo Hrnjica lived here along with his brothers and Mustafa Kozličić. In 1833, There were 4 battle ready and 1 broken down cannon in the castle. The troops of the general of Karlovac defeated the army of the captain Murad Beširević. The battle raged in the city of Velika Kladuša for ten days between one battalion of the attacking Austro-Hungarian army. In the night between 19. and 20. October 1878, the last eight defenders left the stronghold because of the lack of ammunition. The Bosnian armed resistance against occupation ended here. The castle was refurbished and repurposed into a tourist establishment. References
Forteresse de Velika Kladuša

La forteresse de Velika Kladuša se trouve en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Velika Kladuša et dans la municipalité de Velika Kladuša. Elle est inscrite sur la liste provisoire des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Velika Kladuša Forteresses de Bosnie-Herzégovine Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Velké plivské jezero

Velké plivské jezero (bosensky Veliko plivsko jezero se nachází v centrální části Bosny a Hercegoviny, v blízkosti města Jajce. Vzniklo v mírně zvlněné krajině na řece Plivě. Jeho hladina je ve výšce 425 m n. m. Dlouhé je 3,3 km, široké 400 m, v nejdelší části až 700 m, hluboké je 36 m. Jezero získalo svojí současnou podobu výstavbou malé vodní elektrárny u Jajce, která využila místního vyššího spádu vody. Po severním břehu jezera je vedena silnice, po jižním břehu byla vedena úzkorozchodná železnice Bosenské dráhy, zrušená v 70. letech 20. století. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Veliko Plivsko jezero na bosenské Wikipedii.
Great Pliva Lake

Great Pliva Lake, or Great Plivsko Lake, or Veliko Plivsko Lake, in Serbo-Croatian Veliko Plivsko Jezero, or simplly Great Lake / Veliko Lake, is a natural lake on the Pliva river in Bosnia and Herzegovina. Like the all major lakes on Pliva, Malo Plivsko Lake, and Okruglo Lake, the Great Lake is also created by a tufa barriers deposited by the river. It is the largest lake in a series of Pliva river lakes, ponds, rapids, and waterfalls, the largest of which is Jajce Waterfall, all created by a numerous travertines made of tufa deposits. It is located in the municipality of Jajce. See also List of lakes in Bosnia and Herzegovina References Bibliography ephzhb.ba Jajce 1-2 brosura (2014). "Jajce I i II brošura" [Jajce I and II brochure] (pdf). ephzhb.ba (in Serbo-Croatian and English). Retrieved 3 October 2025.: CS1 maint: numeric names: authors list (link)
Veliko Plivsko Jezero

Veliko Plivsko Jezero är en sjö i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i entiteten Federationen Bosnien och Hercegovina, i den centrala delen av landet, 110 km nordväst om huvudstaden Sarajevo. Veliko Plivsko Jezero ligger 425 meter över havet. Den ligger vid sjön Plivina Jezera. I omgivningarna runt Veliko Plivsko Jezero växer i huvudsak blandskog. Runt Veliko Plivsko Jezero är det ganska tätbefolkat, med 93 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Balaguša-Moschee

Die Balaguša-Moschee (kroatisch/bosnisch: Džamija Bali-age Ljubunčića, Balaguša džamija oder Čaršijska džamija) ist eine Moschee in der Altstadt von Livno in Bosnien und Herzegowina in dem Čaršija genannten Bezirk des Städtchens, von dem sie einen ihrer volkstümlichen Namen ableitet. Sie ist ein nationales Kulturdenkmal. Geschichte Die Moschee wurde möglicherweise zwischen 1530 und 1550 errichtet (eine andere Datierung lautet auf das Jahr 1514/1515, womit die Moschee eine der ältesten in Bosnien und Herzegowina wäre). Nach der Überlieferung war der Stifter Balagija ein wohlhabender Aga, der nahe bei der Moschee begraben worden sein soll. Die Stiftungsurkunde ist nicht erhalten. Anlage Der Bau ist eine Kuppelmoschee aus Bruchsteinen mit einer 14 m hohen Kuppel auf einem niedrigen achteckigen Tambour und einem niedrigen, 20,6 m hohen Minarett mit quadratischer Basis und sechzehnseitigem Schaft. Die Raummaße betragen innen 8,47 m mal 8,53 m. Das Innere ist reich dekoriert. Rechts des Eingangs befindet sich ein kurzes Mahfil. Der handwerklich hervorragende, 4 m hohe Minbar steht auf einem erhöhten steinernen Piedestal. Auch bei dem 3,50 m hohen Mihrab handelt es sich um eine handwerklich hochstehende Arbeit. Die Moschee besitzt eine dreischiffige, 3,29 m tiefe Vorhalle mit auf drei auf sphärischen Dreiecken ruhenden Tufa-Kuppeln und zwei zylindrischen Säulen aus feingeschliffenem Stein mit Basen und Kapitellen, zwischen denen sich Spitzbögen befinden. Über dem Eingang befindet sich das originale Tarih-Chronogramm. Wände und Kuppeln tragen Reste der originalen Ausmalung. Weblinks Entscheidung über den Denkmalschutz mit ausführlichem Text (englisch)
Mosquée de Bali-aga Ljubunčić

La mosquée de Bali-aga Ljubunčić, également connue sous les noms de Balaguša džamija ou de Čaršijska džamija, est située en Bosnie-Herzégovine, dans la ville de Livno et dans la municipalité de Livno. Construite entre 1530 et 1550, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Architecture Notes et références Voir aussi Articles connexes Monuments nationaux de Livno Architecture islamique Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Balaguša džamija

Džamija Bali-age Ljubunčića, Balaguša džamija ili Čaršijska džamija se nalazi u starom dijelu grada Livna, na Staroj čaršiji, po kojoj je i dobila svoje kolokvijalno ime. Jedna je od nekoliko potkupolnih džamija u Livnu, za koju se smatra da je podignuta nakon 1530. i prije 1550. godine. Nacionalni je spomenik kulture Bosne i Hercegovine i pod zaštitom države. Balaguša džamija, kao i sve livanjske potkupolne džamije, pripadaju osmanlijskom tipu jednoprostorne džamije s trijemom potkrivenim s tri male kupolice. Visoka kupola, koja se nalazi u visini šerefe, nizak tambur i nizak minaret s niskom krovnom konstrukcijom, izdvajaju livanjske potkupolne džamije u posebnu grupu bosanskohercegovačkih džamija. Po konstrukciji podsjećaju na potkupolne džamije iz 14. stoljeća u İzniku (Niceji). Teško čitljiv natpis na Balaguša džamiji glasi: Neka Allah sa čašću i plemenitosti oprosti Dobrotvoru i ostalim vjernicima, i Dobrotvoru neka podijeli obilnu nagradu. Postavismo kronogram sa zlatnim perom. Bali-aga Ljubunčić je bio iz bogate livanjske obitelji islamiziranih Hrvata. U drugoj polovici 16. stoljeća muslimanski je dio Livna brojčano i prostorno napredovao, u čemu veliku ulogu imaju zaklade koje su ugledni pojedinci ostavljali radi izgradnje islamskih vjersko-prosvjetnih objekata i oplemenjivanja kulturno-vjerskog żivota grada u muslimanskom duhu. Zaklada Bali-age Ljubunčića bila je najbogatija, u iznosu od oko 130.000 akči, a slijedila je zaklada kliškog sandžak-bega Mustafe-paše Sokolovića. Izvori
Most Čobanija

Most Čobanija je most, který stojí v hlavním městě Bosny a Hercegoviny, Sarajevu. Překonává řeku Miljacka v blízkosti stejnojmenné mešity a sarajevského národního divadla. Je dlouhý cca 30 m a probíhá v severo-jižním směru. Má nýtovanou konstrukci a je obloukový. Původně se zde nacházel starší dřevěný most, mezi místními známý jako Šejhanija/Šejtanija, který byl postaven v roce 1557 jako historicky čtvrtý v Sarajevu. Lidový název (doslova satanův most) odkazuje na povodeň, která jej strhla nedlouho po jeho dokončení a nezbytnosti přestavby. Název Čobanija pochází od jeho donátora, Čobana Hasana Vojvody, který zaplatil jeho vznik. Most tvoří ocelová konstrukce, která byla umístěna na toto místo v roce 1887, během rakousko-uherské správy nad Bosnou a Hercegovinou. Důvodem náhrady byly regulační práce koryta řeky Miljacky, které koryto do jisté míry posunuly, což znamenalo potřebu kompletní výměny některých mostů, včetně tohoto. Byl však chybně spočítán a zhroutil se, současná opraven byl o rok později. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Most Čobanija na Wikimedia Commons
Čobanija Bridge

The Čobanija Bridge is an iron bridge, located in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina, which crosses the River Miljacka. It was erected in 1887. The bridge stands on a site previously occupied by a wooden bridge, known as the Šejhanija bridge, which had been built in the 16th century. The bridge is located near the National Theatre and the Main Post Office and connects Kulovića Street on the right bank of the river with Čobanija Street on the left. The bridge was badly damaged during the Bosnia War and underwent a full renovation in 1998. References
Čobanija (most)

Čobanija je jedan od mostova preko Miljacke u Sarajevu. Prvobitno drveni most je sagradio čoban Hasan Vojvoda 1557. godine, a most je rekonstruirala Islamska vjerska zajednica za vrijeme šejha Kaimija, sarajevskog pjesnika. Stoga, ljudi ovaj most zovu i "šejhanija most" kao i "šejtanija most". Godine 1886. željezni most je sagrađen na mjestu starog, ali zbog lošeg oslonca most je propao. Na njegovom mjestu je 1888. godine sagrađen novi.
Škrka

Škrka är en sjö i Bosnien och Hercegovina. Den ligger i entiteten Federationen Bosnien och Hercegovina, i den södra delen av landet, 100 km sydväst om huvudstaden Sarajevo. Trakten runt Škrka består till största delen av jordbruksmark. Runt Škrka är det ganska tätbefolkat, med 93 invånare per kvadratkilometer. Källor
OSCE

OSCE – Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (engelsk: The Organization for Security and Co-operation in Europe) blev oprettet i 1973 som CSCE (Konference for Sikkerhed og Samarbejde i Europa), men man ændrede navnet i 1990 i forbindelse med en revision af opgaverne efter kommunismens sammenbrud. Det er verdens største regionale sikkerhedsorganisation med 56 deltagende lande fra Europa, Centralasien og Nordamerika. Organisationen beskæftiger sig med konfliktforebyggelse, krisestyring og genopbygning. Hovedkvarteret ligger i Wien i Østrig, og man har kontorer og institutioner i både København, Geneve, Haag, Prag og Warszawa. OSCE har aktive projekter i 18 forskellige lande i Balkan, Kaukasus og Centralasien. Samarbejdspartnere Udover medlemmerne samarbejder OSCE med en række andre lande: Algeriet Egypten Israel Jordan Marokko Tunesien 1992 Japan 1994 Sydkorea 2000 Thailand 2003 Afghanistan 2004 Mongoliet 2009 Australien Budget 2007 € 186.200.000 2006 € 186.200.000 2005 € 186.600.000 2004 € 180.800.000 2003 € 165.500.000 2002 € 167.500.000 2001 € 194.500.000 2000 € 202.700.000 1999 € 146.100.000 1998 € 118.700.000 1997 € 43.300.000 1996 € 34.900.000 1995 € 18.900.000 1994 € 21.000.000 1993 € 12.000.000 OSCE's formænd 2014: Didier Burkhalter fra Schweiz 2008: Ilkka Kanerva, senere Alexander Stubb fra Finland 2007: Miguel Ángel Moratinos fra Spanien 2006: Karel De Gucht fra Belgien 2005: Dimitrij Rupel fra Slovenien 2004: Solomon Passy fra Bulgarien 2003: Jaap de Hoop Scheffer, senere Bernard Rudolf Bot fra Nederländerna 2002: Jaime Gama, senere Antonio Martins da Cruz fra Portugal 2001: Mircea Dan Geoana fra Rumænien 2000: Wolfgang Schüssel, senere Benita Ferrero-Waldner fra Østrig 1999: Knut Vollebæk fra Norge 1998: Bronislaw Geremek fra Polen 1997: Niels Helveg Petersen fra Danmark 1996: Flavio Cotti fra Schweiz 1995: László Kovács fra Ungarn 1994: Beniamino Andreatta, senere Antonio Martino fra Italien 1993: Margaretha af Ugglas fra Sverige 1992: Jiří Dienstbier, senere Jozef Moravčík fra Tjekkoslovakiet 1991: Hans-Dietrich Genscher fra Tyskland Formand er udenrigsministeren fra det land, som indehaver formandsposten. Kilder/henvisninger OSCE's hjemmeside Udenrigsministeriet om OSCE* vedtaget i Istanbul november 1999 OSCE på Curlie (som bygger videre på Open Directory Project) OSCEWatch
Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi

Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) (angleško: Organization for Security and Co-operation in Europe; kratica: OSCE) je mednarodna organizacija za varnost. Ukvarja se z vrsto varnostnih vprašanj, med najpomembnejše štejejo: nadzor oborožitve, preventivna diplomacija, ukrepi za graditev zaupanja in varnosti, človekove pravice, demokratizacija, nadzor volitev ter ekonomska in okoljska varnost. OVSE, kot se organizacija imenuje od leta 1994, je danes največja regionalna varnostna organizacija v svetu, v njej pa sodeluje 56 držav iz Evrope, srednje Azije in severne Amerike. OVSE izvira iz leta 1972. V tem letu se je pričel proces Konference o varnosti in sodelovanju v Evropi (KVSE), ki je leta 1975 privedel do sprejema Helsinške sklepne listine. V prejšnjem desetletju je bilo ustanovljenih več organov OVSE: Svet zunanjih ministrov, kot osrednji posvetovalni organ in Visoki svet. Ustanovljene so bile tudi tri stalne institucije: Sekretariat OVSE, Center za preprečevanje konfliktov ter Urad za svobodne volitve. Delovanje OVSE temelji na posvetovalnem pristopu k varnosti, poudarek je na konceptu t. i. kooperativne varnosti. Pomembno vlogo OVSE prevzema tudi na kriznih območjih, kjer si misije OVSE prizadevajo za preprečevanje ali reševanje konfliktov, za pospeševanje političnih dogovorov ter krepitev civilne družbe in vladavine prava. Slovenija v OVSE sodeluje od marca 1992 in delovanju te organizacije v svoji zunanji politiki namenja znatno podporo. Glede možnosti zagotavljanja varnosti se OVSE razlikuje od organizacij, ki temeljijo na načelih kolektivne varnosti (OZN) ali kolektivne obrambe (NATO). Sodelovanje v OVSE Sloveniji zagotavlja predvsem vključenost v procese krepitve varnosti s pospeševanjem sodelovanja, krepitvijo medsebojnega zaupanja in s preventivno diplomacijo. Slovenija je bila predsedujoča država OVSE v letu 2005. Sodelujoče države K organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi je pristopilo 56 sodelujočih držav, od katerih jih je 51 podpisalo tudi Helsinško sklepno listino, 47 pa Pariško listino. Zunanje povezave Uradno spletno mesto
Jarapaga

Jarapaga je název pro železniční viadukt v Bosně a Hercegovině. Je součástí železniční trati Sunja–Knin; nachází se na úseku trati mezi stanicemi Martin Brod a Kulen Vakuf, na 110 km trati, v bezprostřední blízkosti řeky Uny a hranice s Chorvatskem. Most překonává údolí potoka, který se vlévá do řeky Uny. Budován byl před vypuknutím druhé světové války v souvislosti s prodloužením trati z Bihaće údolím řeky Uny směrem ke Kninu. Stavební práce byly zahájeny roku 1936. Kamenný viadukt stojí na šesti masivních pilířích, dlouhý je 45 m. Zprovozněn byl v roce 1948, v souvislosti s dokončením celé trati. Byl poničen v závěrečných bojích války v Bosně a Hercegovině, stržen byl severní pilíř. Most byl opraven v roce 1997. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jarapaga na Wikimedia Commons
Denkmal für die Gefallenen der Region Krajina

Das Denkmal für die Gefallenen der Region Krajina (serbisch-kyrillisch: Споменик палим Крајишницима) ist ein monumentales Denkmal auf dem Hügel Banj Brdo (auch bekannt als Šehitluci) in Banja Luka in Bosnien und Herzegowina. Der Ort hatte bereits bis zum Ende des Ersten Weltkriegs eine symbolische Bedeutung, da sich hier ein Grabmal für drei unbekannte Opfer der Kämpfe gegen die Österreicher befand. Geschichte Das Denkmal ist dem Volksbefreiungskampf gewidmet und wurde errichtet, um der Tausende von bosnischen Krajinakämpfer zu gedenken, die im Zweiten Weltkrieg ihr Leben verloren. Entworfen von dem kroatischen Bildhauer Antun Augustinčić im Stil des sozialistischen Realismus wurde es zum nationalen Denkmal von Bosnien und Herzegowina ernannt. Die inneren Wände des Mausoleums gestaltete Ismet Majezanović aus Tuzla in Siebdrucktechnik. Das Denkmal wurde am 27. Juli 1961, zum 20. Jahrestag des Volksaufstandes in Bosnien und Herzegowina, eingeweiht. 1941 war dieser Ort Schauplatz der Regional-Konferenz der Kommunistischen Partei Jugoslawiens für die Bosnische Krajina. Lage Das 5 km südlich der Stadt gelegene Denkmal bietet einen Panoramablick über die Umgebung, ist von dem Waldpark Starčevica umgeben. Bau Das Denkmal hat eine Länge von 27,30 Meter, eine Breite von 9 Meter und eine Höhe von 13,5 Meter. Stufen führen hinauf, es ist von einer Betonplatte umgeben. Für den Bau wurden Materialien wie Beton verwendet, während das Innere mit Backstein verkleidet wurde. Die vordere Fassade sowie die seitlichen Bereiche sind mit Reliefs aus Kalkstein von der Insel Brač verziert. Ismet Majezanović hatte ursprünglich vor, nach dem Abschluss des Baus des Denkmals zum Thema der Revolution der Völker Jugoslawiens, eine Bemalung anzufertigen. Jedoch kam es zu einer Unterbrechung infolge eines Wassereinbruchs. In den späten 1980er Jahren das erfüllte der Maler Ismar Mujezinović das Versprechen seines verstorbenen Vaters Ismet und bemalte das Denkmal. Mit einer speziellen Technik wurden die Zeichnungen seines Vaters auf polierte Steinplatten übertragen. Über dem Eingang des Mausoleums ist eine in Stein gemeißelte Darstellung eines jungen Mannes zu sehen, der eine Fahne in der Hand hält. Aus der Ferne betrachtet erinnert die Form des Denkmals an ein abgeschossenes Projektil, das in Richtung Kozara und Grmeč weist. Aufgrund des feuchten Klimas und der niedrigen Wintertemperaturen in Banja Luka, die den Materialien zusetzten, wurde das Denkmal bereits mehrmals restauriert. Weblinks Banja Luka (Бања Лука) Spomenik Database, (detaillierte Baubeschreibung, Karten, Bauplan und Abbildungen) Einzelnachweise