Szarajevói nemzetközi repülőtér

A Szarajevói nemzetközi repülőtér (bosnyák nyelven Međunarodni aerodrom Sarajevo, horvátul Međunarodna zračna luka Sarajevo, szerbül Међународни аеродром Сарајево; (IATA: SJJ, ICAO: LQSA); más néven: Butmiri repülőtér) Bosznia-Hercegovina fővárosának, Szarajevónak a nemzetközi repülőtere. A város vasútállomásától kb. 6 km-re délnyugatra fekszik, Ilidža községben, Butmir külvárosában. 2014-ben a repülőteret 709 901 utas használta, ami jelentős növekedés az 1996-os 25 000-hez képest. Története Az első rendszeres légiközlekedés 1930-ban indult meg, ekkor az Aeroput belföldi légitársaság indított egy járatot, amely Belgrádból a Szarajevó melletti Butmirban lévő repülőtér érintésével közlekedett Podgoricába. Egy évvel később az Aeroput új járatot indított Belgrád és Zágráb között Szarajevón, Spliten és Fiumén át. 1935-ben már hetente háromszor közlekedett az Aeroput közvetlen Belgrád–Szarajevó járata, amelyet egy év múlva meghosszabbítottak Dubrovnikig. 1937-ben az Aeroput menetrend szerinti járatokat indított Szarajevó és Zágráb között, 1938-ban pedig elindult az első nemzetközi járat: a Dubrovnik–Szarajevó–Zágráb útvonalat meghosszabbították Bécs, Brno és Prága felé. A Butmir melletti repülőteret egészen 1969-ig használták. Az 1960-as évek közepén merült fel, hogy igény lenne egy új, aszfalt-beton futópályával rendelkező szarajevói repülőtérre, mert a JAT, a korabeli jugoszláv légitársaság ekkor kezdett beszerezni sugárhajtású gépeket. A jelenlegi repülőtér építése 1966-ban kezdődött, nem messze a korábbi repülőtértől. A szarajevói repülőtér 1969. június 2-án nyílt meg a belföldi légiforgalom előtt. 1970-ben Frankfurt lett az első külföldi város, ahová járat indult. A repülőtér nagyrészt ráhordó járatokat üzemeltetett, az utasok innen Zágrábba és Belgrádba mentek, ahol átszálltak a külföldi járatokra. A forgalom fokozatosan évi 70 000 utasról évi 600 000 utasra nőtt. A repülőtér első felújítására az 1984-es téli olimpia előtt került sor, amikor a futópályát 200 méterrel meghosszabbították, emellett fejlesztették a navigációs rendszert és új, évi egymillió utas kiszolgálására tervezett terminál is épült. A boszniai háború elején a repülőtér a Jugoszláv Néphadsereg irányítása alá került. Mikor a menetrend szerinti légiközlekedés leállt, a Néphadsereg körülbelül 30 000 embert, főleg nőket és gyerekeket menekített ki, akik Szarajevó ostroma elől menekültek; ebben az időszakban érkeztek meg az első, amerikai és francia humanitárius segélyek is. A Néphadsereg távozása után a repülőtér egy időre a bosnyák szerb erők fennhatósága alá került, akik 1992 júniusában átadták az ENSZ-nek, hogy humanitárius célokra használja (az ENSZ Biztonsági Tanácásnak 757-es határozata értelmében). Az ENSZ történelmének eddigi legnagyobb humanitárius művelete során körülbelül 13 000 repülőgép több mint 160 000 nemzetközi segélyszállítmányt juttatott el az ostromlott Szarajevónak. Az épület 1996. augusztus 16-án nyílt meg újra a polgári repülés számára, azóta felújították és lassanként visszakapta régi fényét. A háborút lezáró, 1996-os daytoni egyezmény óta a repülőtéren fellendült a forgalom, többek közt az Austrian Airlines, a Lufthansa, az Air Serbia, a Croatia Airlines, a Turkish Airlines, a Germanwings és más légitársaságok járatai is érintik. 2005. október 18-án Paddy Ashdown, Bosznia és Hercegovina nemzetközi főmegbízottja felfüggesztette a bosnyák hatóságok döntését, mely szerint a repülőteret Alija Izetbegovićról, az ország első elnökéről nevezték volna el. Ashdown kijelentette, hogy az átnevezés elidegenítené a nem bosnyák nemzetiségű állampolgárokat és aláaknázná a megbékélési folyamatot. 2005-ben Repülőterek Nemzetközi Tanácsának európai ága Szarajevó repülőterét minősítette a legjobbnaz az egymillió utas alatti repülőterek között. 2013-ban a szarajevói nemzetközi repülőtéren 665 638 utas haladt át, több, mint Bosznia és Hercegovina többi repülőterén együttvéve. Ez 14,7%-os növekedést jelentett 2012-hez képest, és a repülőtér újranyitása óta rekordnak számított. 2014. december 26-án a repülőtér 700 000. utasát köszönthette az Austrian Airlines OS758-as, bécsi járatán. 2015 májusában megkezdődött a repülőtér bővítése. Jelenleg az érkezési csarnok bővítése zajlik, több útlevélellenőrző állomást építenek ki és igyekeznek utasbarátabb módon átalakítani az épület érkezési részét. Ezután a check-in részleg bővítése következik, három újabb pult hozzáadásával összesen 15 pultra bővítik. 2017-ben a futópálya átalakítása következik. A bővítés a repülőtér saját költségén zajlik. A szarajevói repülőtér volt a B&H Airlines bosnyák nemzeti légitársaság bázisreptere a légitársaság 2015 júliusi megszűnéséig. 2015. május 22-én érkezett az első menetrend szerinti széles törzsű teherszállító repülőgép, a Turkish Airlines Isztambul, Atatürk repülőtérre közlekedő Airbus A330 gépe. Légitársaságok és úti célok Utasszállító Teherszállító Statisztika Útvonaltérkép Balesetek 1977. január 18: Džemal Bijedić jugoszláv miniszterelnök és felesége is a nyolc áldozat közt voltak, akik meghaltak, amikor Learjet 25 gépük lezuhant a Kreševo közelében lévő Inač hegyen. A gép a belgrádi Batajnica légibázisról tartott Szarajevó felé, mikor lezuhant, valószínűleg a rossz időjárási körülmények miatt. Összeesküvéselméletek hívői szerint nem baleset történt, hanem a miniszterelnök szerb riválisai okozták a gép lezuhanását. 1994. december 31-én a Belair Iljusin 76TD teherszállítója (EW-76836 lajstromjel) Luxemburgból tartott Szarajevóba az ENSZ megbízásából. Leszállásakor a szarajevói futópályát víz árasztotta el, a gép így túlfutott rajta és orral egy árokba érkezett. Halálos sérülés nem történt, de a gép javíthatatlanul károsodott. 2001. december 23: a Crossair Avro RJ gépe (HB-IXH lajstromjel) 100 méternyire lecsúszott a futópályáról, amikor leszállni próbált a behavazott repülőtéren. Senki nem sérült meg, a gép sem károsodott, már másnap sikerült a forgalmi előtérbe vinni. A francia és a helyi légügyi hatóságok megállapították, hogy a futópályát épp letakarították, mikor a Zürichből érkező gép engedélyt kért a leszállásra. Ilyen körülmények közt a légiirányítás nem adhat engedélyt, csak értesítheti a pilótát a körülményekről, és a pilóta saját felelősségére dönti el, leszáll-e. Maga a leszállás sikeres volt, de a gép nem tudott megállni a futópályán. 2015. június 3: a Turkish Airlines Boeing 737-800 gépe (lajstromjel: TC-JFH) az Atatürk repülőtérről érkezett Szarajevóba 19:10-kor, amikor két hátsó kereke defektet kapott leszállás közben. Sérülés nem történt, a gép nem károsodott. A 20:35-re tervezett indulást kerékcsere miatt másnapra halasztották. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Sarajevo International Airport című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Források További információk Hivatalos oldal Sarajevo International Airport upgrade 2010 Archiválva 2016. május 8-i dátummal a Wayback Machine-ben A repülőtér aktuális időjárása a NOAA/NWS-től Baleset- és repülőesemény-történet az Aviation Safety Network adatbázisában