Šatorovići (Brčko)

Šatorovići település Bosznia-Hercegovinában, a Brčkói Körzetben. Fekvése A település Bosznia-Hercegovina északi részén, Brčkótól légvonalban 10, közúton 12 km-re délre, a Szávamenti-síkság déli szélén, a Lužnica-folyó völgye felett, 156-237 méteres magasságban fekszik. Településrészei: Hodžići és Maholjaši. Népessége Története Több változat és találgatás is létezik arról, hogyan kapta a falu a nevét. Egyesek szerint a település Šator pasáról kapta a nevét, aki egykor azon a helyen élt, ahol ma a Šatorović család él. Azt mondják, hogy ott épített sátrat magának és seregének. A bosnyák lakosságú település 1878-ig tartozott az Oszmán Birodalomhoz. Ekkor a berlini kongresszus határozata alapján az Osztrák-Magyar Monarchia katonai megszállása alá került, mely 1908-ban annektálta Bosznia-Hercegovinát. 1879-ben az első osztrák-magyar népszámlálás során a Brčkói járáshoz és Zovik községhez tartozó településnek 59 háztartása és 341 muszlim lakosa volt. 1910-ben a Brčkói járáshoz és Gornji Rahić községhez tartozó településen 98 háztartást és 562 muszlim lakost találtak. A monarchia szétesésével 1918-ban előbb a Szerb-Horvát-Szlovén Királyság, majd 1929-től a Jugoszláv Királyság része lett. Az 1929-es törvény értelmében, amikor Bosznia-Hercegovinát négy banovinára, Drinskára, Vrbaskára, Zetskára és Primorskára osztották, a település a Drinska banovina (Drinai Bánság) része lett, amelynek székhelye Szarajevó volt. A második világháborúban Jugoszlávia megszállása után a Független Horvát Állam (NDH) része lett. A második világháború után 1992-ig a település a szocialista Jugoszlávia keretében a Bosznia-Hercegovinai Népköztársaság része volt. A boszniai háborút lezáró daytoni békeszerződés rendelkezése alapján az ország területét felosztották a Boszniai Szerb Köztársaság és a Bosznia-hercegovinai Föderáció között. Ennek során a település Brčko község részeként a Brčkói Körzethez került, mely különleges státuszt élvez a Szerb Köztársaság és a Föderáció között, így nagy fokú autonómiával rendelkezik. Az itteni muszlim gyülekezet Šatorovcihoz tartozik. Gazdaság A gazdasági életükben a szilva áll az első helyen. Az itt élők mindig is haladó szelleműek, büszkék és gazdagok voltak. Már nagyon korán elkezdtek hivatásszerűen és tudományosan foglalkozni a szilvatermesztéssel, így olyan szilvafajtáik voltak, amelyeket modern módon tudtak termeszteni és feldolgozni. Hosszú ideig ezeket az embereket a szilvából származó jövedelemnek köszönhetően a környék leggazdagabbjainak tartották. Infrastruktúra Régebben a helyieknek csak négyosztályos általános iskolájuk volt, nyolcosztályos iskolába a közeli Vražićiben (3 kilométer) jártak. Ma a Šatorovićiaknak nyolcosztályos iskolájuk, vízellátásuk, olvasótermük, mentőautójuk, postájuk, egy gyönyörű mecsetük, aszfaltos útjuk, anyakönyvi hivataluk van. Kultúra KUD „Šator pasa” Kulturális és Művészeti Egyesület Nevezetességei A helyi hagyomány szerint a gyülekezetben található mecsetet először a 18. század második felében építették. 1935-ben újjáépítették és kibővítették, majd 1978-ban egy új és működőképes mecsetet építettek ugyanazon az alapon. Az utolsó háború alatt a bombázások miatt megrongálódott, ezért 1997-ben alaposan helyreállították. A mecset mellé egy magas, kétseferes minaretet építettek. Jegyzetek További információk A Brčkói Körzet hivatalos oldala