Црква светог Јосипа у Сарајеву

Црква Светог Јосифа у Сарајеву је католичка црква, Врхбосанске надбискупије, у насељу Маријин-двор, Сарајево, Босна и Херцеговина. Црква Светог Јосифа је тробродна базилика са два ораторијума и двије сакристије. Посвећена је Светом Јосифу. Локација Црква се налази у насељу Маријин-двор, Сарајево, Босна и Херцеговина. Историјат У периоду између два свјетска рата, када је црква Светог Јосифа, Маријин-двор већ изграђен и представља важан дио града, гдје се налазе грађевине које представљају насљеђе аустроугарског периода. Изграђена је према пројекту Карла Паржика из 1935. године. Одлуку о пројекту донио је надбискуп Иван Шарић исте 1935. године. Он је из Ватикана у Сарајево донио пројекат за цркву чија је изградња била планирана на периферији Рима. Прослиједио је нацрте Карлу Паржику, који је добио задатак да преради оригинални пројекат. Убрзо након тога, 1936. године, почела је изградња, која је завршена 1939. године. Године 1945, због велике експлозије складишта муниције, уништени су сви витражи на десној страни цркве. Током рата у БиХ (1992-95), ова историјска грађевина је више пута погођена. Оштећења нису била такве природе да би озбиљно угрозила изградњу цркве. Године 2002. извршена је систематска рестаурација и обнова унутрашњости цркве, када су отклоњена оштећења настала у периоду 1992-95. Године 1997. посмртни остаци надбискупа Ивана Шарића из Мадрида пренијети су у крипту, која се налази у подруму. Опис добра Црква је тробродна базилика са трансептом, са два ораторијума и две сакристије са дубоким полукружним светилиштем на северној страни и хором на јужној страни, где се налазе оргуље. Изнад крила трансепта налазе се бачвасти сводови распона од 9 метара, а изнад пресека главног брода и трансепта налази се купола истог пречника. Ова купола је споља скривена кубом четверостривог крова. Дужина цркве је 48,55 м, ширина 22,51 м, а висина звоника 31,31 м. Површина грађевине, укључујући спољне зидове, је 953 м². Врло је мало информација о осликавању цркве Светог Јосифа и изради витража. Доступне информације се углавном налазе о самим витражима и фреско сликарству. На осликавању цркве Светог Јосифа и неколико радионица и занатлија учествовало је у изради витража у различитим временским периодима: Иван Маринковић, Маријан Илић, Зденко Гргић, Златко Латковић и Атеље Станишић. Године 1939, унутрашњост цркве Светог Јосифа осликао је Јосип Подолски, о чему сведочи умјетников потпис у куполи цркве. Црква Светог Јосифа има три олтара - главни и два бочна олтара, један на западној и један на источној страни. Након Другог ватиканског сабора (1963-67), уобичајено је да свештеник током проповједи окрене лице према вјерницима. Из тог разлога, нови олтар је подигнут крајем шездесетих година 20. вијека. Црква Светог Јосифа у Маријин-двору је у веома добром грађевинском стању, захваљујући посљедњим темељним и систематским радовима на обнови, рестаурацији и конзервацији. Степен заштите Комисија за очување националних споменика, на сједници одржаној од 28. фебруара до 1. марта 2008. године, донела је одлуку о проглашењу цркве националним спомеником БиХ. Ову одлуку је донела Комисија у следећем саставу: Зејнеп Ахунбај, Амра Хаџимухамедовић (предсједница), Дубравко Ловреновић, Љиљана Шево и Тина Вик. Национални споменик чине зграда цркве и покретна добра која чине: четири композиције Јосипа Подолског, 30 витража, три олтара, субселијум, три исповедаонице, 28 клупа за вјернике, калеж, путоказ и Крижни пут (14 станица). Галерија Види још Праведни Јосиф Врхбосанска надбискупија Карло Паржик (архитекта) Референце Литература Valjan, Velimir (2010). Franjevački samostan u Gučoj Gori - Zbornik radova sa znanstvenog skupa u povodu 150. obljetnice samostana u Gučoj Gori (на језику: хрватски). Guča Gora, Sarajevo: Franjevački samostan Guča Gora, Kulturno povijesni institut provincije Bosne Srebrene - Sarajevo. ISBN 978-9958-9026-2-8. Спољашње везе Унутрашњи простор цркве Архивирано 2008-06-29 на сајту Wayback Machine