NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Пелагичево (община)

Община Пелагичево (на сръбски: Општина Пелагићево) е разположена в Република Сръбска, част от Босна и Херцеговина. Неин административен център е град Пелагичево. Общата площ на общината е 124.47 км2. Населението ѝ през 2004 година е 6435 души. Външни препратки Официален сайт Архив на оригинала от 2013-06-16 в Wayback Machine. ((sr))
Pelagićevo

La municipalidad de Pelagićevo se localiza dentro de la región de Doboj, dentro de la República Srpska, en Bosnia y Herzegovina. Localidades Esta municipalidad de la República Srpska, localizada en Bosnia y Herzegovina se encuentra subdividida en las siguientes localidades a saber: Blaževac Donja Tramošnica (un sector) Donje Ledenice (un sector) Donji Skugrić (un sector) Gornja Tramošnica Gornje Krečane (un sector) Gornje Ledenice (un sector) Jasenica (un sector) Krčevljani Njivak Orlovo Polje Pelagićevo Porebrice (un sector) Rajska (un sector) Samarevac Sibovac (un sector) Tolisa Turić Zelinja Gornja Historia Esta municipalidad se creó después de los Acuerdos de Dayton, dividiendo a la municipalidad de pre-guerra de Gradacac en dos, quedando una parte para la República Srpska y la otra para la Federación de Bosnia y Herzegovina. Demografía Si se considera que la superficie total de este municipio es de 178 kilómetros cuadrados y su población está compuesta por unas 7.865 personas, se puede estimar que la densidad poblacional de esta municipalidad es de 44 habitantes por cada kilómetro cuadrado de esta división administrativa. Enlaces externos
Pelagićevo

Pelagićevo (in serbo Пелагићево) è un comune della Repubblica Serba di Bosnia ed Erzegovina con 7.332 abitanti al censimento 2013. È stato costituito in seguito agli Accordi di Dayton e comprende parte del vecchio comune di Gradačac. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Pelagićevo Collegamenti esterni Sito ufficiale, su pelagicevo.gov.ba.
Pelagićevo

Pelagićevo (Servisch: Пелагићево) is een gemeente in de Servische Republiek in Bosnië en Herzegovina. Pelagićevo telt 6882 inwoners, bijna uitsluitend etnische Serviërs. Bij het Verdrag van Dayton in 1995 is Pelagićevo afgesplitst van de gemeente Gradačac.
Пелагичево (община)

Община Пелагичево (серб. Општина Пелагићево) — община (муниципалитет) на северо-востоке Республики Сербской в составе БиГ. Центр находится в собственно городе Пелагичево. Входит в формирующийся регион Биелина. Население По переписи населения 2013 года численность населения общины Пелагичево составила 7 332 человека, по переписи 1991 года (в границах 2013 года) — 13 256 человек. Этнический состав населения общины Пелагичево по переписи 1991 года (в границах 2013 года, 11 нп): хорваты — 7165 (54,05 %); сербы — 4634 (34,96 %); боснийские мусульмане — 736 (5,55 %); югославы — 97 (0,73 %); остальные, неопределённые и неопознанные — 624 (4,71 %). Всего: 13.256 чел. Населённые пункты В состав общины входят 11 населённых пунктов, в том числе город Пелагичево. История После боснийской войны в 1995 году из состава общины Градачац, отошедшей к ФБиГ, была выделена отдельная община Пелагичево, отошедшая к Республике Сербской. Примечания
Општина Пелагићево

Општина Пелагићево је општина у Републици Српској, БиХ. Сједиште општине се налази у насељеном мјесту Пелагићево. Према подацима Агенције за статистику Босне и Херцеговине на попису становништва 2013. године, у општини је пописано 5.220 лица. Географија Општина се налази у Посавини. Првобитно је површина општине износила 17.800 хектара, односно 178 km², међутим промјеном границе општина Пелагићево и Модрича и цијепањем катастарских општина Доње Леденице на катастарске општине Доње Леденице и Борово Поље, површина сада износи 12.250 хектара, односно 122,5 km². На територији општине се налази истоимено вјештачко језеро Пелагићево. Насељена мјеста Подручје општине Пелагићево чине насељена мјеста: Блажевац, Горња Трамошница*, Горње Леденице*, Доња Трамошница, Доње Леденице*, Њивак, Орлово Поље, Пелагићево, Поребрице*, Самаревац и Турић*. Дијелови насељених мјеста: Горња Трамошница, Горње Леденице, Доње Леденице, Поребрице и Турић. На подручју општине постоји десет мјесних заједница: МЗ Блажевац, МЗ Горња Трамошница, МЗ Доња Трамошница, МЗ Кладуша, МЗ Доње Леденице, МЗ Пелагићево Центар, МЗ Поребрице, МЗ Самаревац, МЗ Турић, МЗ Ћендићи. Назив Општина је добила име по српском просветитељу Васи Пелагићу. Историја Општина је формирана 14. септембра 1992. године (Сл. гласник РС 17/92) од једног дела предратне општине Градачац (која и данас постоји под старим именом у ФБиХ). 25. марта 1994. године (Сл. гласник РС 5/94) из општине Пелагићево се издвајају насеља: Крчевљани и Толиса, те дијелови насељених мјеста: Горње Кречане, Јасеница и Доњи Скугрић и припајају општини Модрича, да би се 22. децембра 1998. године (Сл. гласник РС 40/98) из општине Пелагићево издвојила насеља Зелиња Горња и Горња Међеђа и припојила општини Добој. Политичко уређење Општинска администрација Начелник општине представља и заступа општину и врши извршну функцију у Пелагићеву. Избор начелника се врши у складу са изборним Законом Републике Српске и изборним Законом БиХ. Општинску администрацију, поред начелника, чини и скупштина општине. Институционални центар општине Пелагићево је насеље Пелагићево, гдје су смјештени сви општински органи. Начелник општине Пелагићево је Славко Тешић испред Савеза независних социјалдемократа, који је на ту функцију ступио након локалних избора у Босни и Херцеговини 2020. године. Састав скупштине Општине Пелагићево је приказан у табели. Становништво 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани. Спорт Општина је сједиште фудбалског клуба Пелагићево. Познате личности Васо Пелагић Види још Пелагићево Референце Спољашње везе Званична страница општине Пелагићево (језик: српски) </noinclude>
Република Сръбска

Република Сръбска (на сръбски: Република Српска или Republika Srpska), съкратено Сръбска (на сръбски: Српска или Srpska), е една от двете съставни части на Босна и Херцеговина. Възниква в хода на войната в бившата югорепублика и е утвърдена с Дейтънското споразумение. От 1998 г. официално седалище на Република Сръбска е град Баня Лука. История В резултат на войната между Съюзна Република Югославия и Босна и Херцеговина се формира Република Српска. Това е район представляващ половината от територията на Босна и Херцеговина в който се намират проюгославските военни сили по време на войната. Населението в този район също се определя като проюгославско и категорично подкрепя действията на президента на Съюзна Република Югославия – Слободан Милошевич. Население Република Сръбска има 1 218 107 жители, от които сърбите са 82,22%. Освен тях в републиката живеят бошняци, хървати и цигани. Забелязва се тенденция за повишаване на сръбското население за сметка на хърватското и босненското, които са намалели по време и след гражданската война в страната. География Според Дейтънското споразумение Република Сръбска обхваща точно 49% от територията на Босна и Херцеговина или около 25 053 km². В териториален аспект републиката е разделена на две части – една част в северозападна Босна с най-голям град Баня Лука и втора част в Източна Босна. Между тези две части се намира т.нар. Дистрикт Бръчко, който е под международен контрол. Административно деление Дистрикт Бръчко дели територията на Република Сръбска на западен и източен дял. В западния дял се намират части от географските региони, познати като Босненска Крайна и Посавието, докато в източния дял се намират Семберия, Романия, Източна Херцеговина и босненската част от Подринието с планините Майевица и Маглич. Западният дял на Република Сръбска обхваща първите два региона, а източният дял – останалите пет. Република Сръбска се подразделя на 7 региона: Баня Лука Добой Биелина Зворник Сараевско-романийски Фоча Требине или Източна Херцеговина Градове в Република Сръбска Баня Лука: 199 191 Биелина: 125 753 Приедор: 105 543 Източно Сараево: 98 489 Добой: 80 944 Градишка: 80 944 Зворник: 51 996 Теслич: 49 300 Требине: 47 385 Пърнявор: 46 894 Дервента: 43 500 Фоча: 40 810 (2013) Икономика Галерия Външни препратки Интернет портал на Република Сръбска Архив на оригинала от 2011-12-29 в Wayback Machine. ((sr)) Официален сайт на правителството ((sr)) Официален сайт на президента Архив на оригинала от 2019-06-06 в Wayback Machine. ((sr)) Официален сайт на народното събрание Архив на оригинала от 2012-07-07 в Wayback Machine. ((sr))
República Srpska

La República Srpska (oficialment: República Sèrbia, del serbi Republika Srpska, escrit en ciríl·lic Република Српска) és una de les entitats polítiques que formen l'estat de Bòsnia i Hercegovina (amb la Federació de Bòsnia i Hercegovina i el districte de Brčko). Es va constituir arran dels Acords de Dayton en acabar la Guerra de Bòsnia el 1995. Tal com indica l'article 9 de la Constitució de la República Srpska, "la capital de la República Srpska és Sarajevo", però de facto la capital és Banja Luka. La República Srpska està habitada majoritàriament per serbis. Moltes vegades és anomenada pel seu nom oficial en serbi (Republika Srpska) per tal d'evitar confusions amb la República de Sèrbia (Republika Srbija), més habitualment coneguda simplement com a Sèrbia, hereva de l'antic estat iugoslau. Etimologia La paraula "Srpska" es pot interpretar com un adjectiu (serbi), i, tenint en compte les normes lingüístiques per a la creació de noms de països en serbi i en altres llengües eslaves, també com a nom propi. El nom serbi per a diversos països és similar: França - Republika Francuska (Република Француска), que és també el nom oficial francès de França (République Française); Croàcia - Republika Hrvatska (Република Хрватска); Bulgària - Republika Bugarska (Република Бугарска), i així successivament. El govern de la Republika Srpska utilitza en anglès el terme Republic of Srpska en actes oficials, tal com ho fa el Govern d'Espanya, que ha adoptat República Srpska com a denominació oficial. La traducció República Sèrbia, no s'accepta universalment, ja que és una entitat de tres grups ètnics pel que l'adjectiu qualificatiu (gentilici ètnic) en aquesta traducció tendeix a violar els drets de les altres dues ètnies de l'entitat. Un estudi de la Universitat Complutense de Madrid suggereix que aquesta grafia suposa prendre com a adjectiu una paraula (Srpska) que és, en realitat, un substantiu, donant com a millor solució respectar la paraula Srpska en la seva llengua original i traduir, Republika Srpska com a República Srpska. Presidents de la República Srpska Situació política Milorad Dodik, antic President de la República Srpska i, en l'actualitat, membre serbi de la presidència tripartita de Bòsnia, va impulsar al Parlament de la República Srpska els seus plans de recuperar certes competències a les mans del poder central, inclòs l'exèrcit, el poder judicial i el sistema fiscal, i la moció per demanar aquestes competències es va aprovar el 14 de desembre del 2021. A causa d'aquests moviments, els Estats Units van adoptar el 5 de gener del 2022 sancions contra el líder serbobosni per les seves "contínues amenaces" a l'estabilitat i a l'aplicació dels Acords de Pau de Dayton, que van servir per posar fi a la guerra l'any 1995. Referències Vegeu també Assemblea Nacional de la República Sèrbia Exèrcit de la República Sèrbia Districte de Brčko
Bosznia-hercegovinai Szerb Köztársaság

A Bosznia-hercegovinai Szerb Köztársaság (szerbül Република Српска / Republika Srpska, bosnyák nyelven és horvátul Republika Srpska) egyike a két, Bosznia-Hercegovinát alkotó ún. entitásnak (a másik a Bosznia-hercegovinai Föderáció). A Szerb Köztársaság fővárosa Bosznia-Hercegovina alkotmánya szerint Szarajevó, a de facto főváros azonban Banja Luka (a kormányhivatalok többsége és a parlament is itt működik). Története Az 1990-es évek elején Szlovénia és Horvátország kilépése miatt a maradék Jugoszláviában szerb túlsúly jött létre. Bosznia-Hercegovina jugoszláv tagköztársaság etnikailag erősen megosztott volt. A szerbek Jugoszlávián belül akartak maradni, a bosnyákok és a horvátok pedig el akartak szakadni illetve Horvátországhoz akartak csatlakozni. 1992. január 9-én a boszniai Szerb Gyűlés egyoldalúan kikiáltotta a boszniai Szerb Köztársaságot, február 28-án elfogadta az új állam alkotmányát, amely kimondta a Jugoszláviához való tartozást. A bosnyákok és a horvátok ezután egy népszavazáson az önállósulás mellett döntöttek. Erre a szerb milíciák a Jugoszláv Néphadsereg (JNA) támogatásával háborút indítottak a nem szerbek lakta országrész ellen. A Szerb Köztársaságot a boszniai háború alatt (1992–1995) nemzetközileg nem ismerték el. Miután 1994-től kezdve a sorozatos katonai vereségek nyomán egyre jobban lecsökkent az államalakulat területe, az ország vezetői békekötésre kényszerültek. 1995-ben a délszláv háborúkat lezáró daytoni békeszerződés értelmében a gyakorlatilag több részre szakadt Bosznia-Hercegovinát újraegyesítették, de a területén kikiáltott Szerb Köztársaság és a bosnyák-horvát béketárgyalások folyamán felállt Bosznia-hercegovinai Föderáció jogalanyiságát is elismerték. Bosznia-Hercegovinát két „entitásra” osztották fel, melyek önálló parlamenttel rendelkeznek. A dualista állam egységét a ENSZ Boszniai Főmegbízott Hivatala (Office of the High Representative, OHR) biztosítja, amely az ENSZ nevében kormányozza egész Boszniát. A főmegbízott megsemmisítheti a parlamentek határozatait. A Szerb Köztársaság legfőbb támogatója Szerbia. Közigazgatás A Szerb Köztársaság 7 régióra oszlik: Képek Lásd még Brčkói Körzet A boszniai Szerb Köztársaság elnökeinek listája
Republika Serbska

Republika Serbska (RS) (serb. Република Српска; serb., bośn. i chorw. Republika Srpska) – jedna z dwóch części składowych Bośni i Hercegowiny (drugą jest Federacja Bośni i Hercegowiny). Obecny status Republiki Serbskiej uregulowany jest porozumieniem pokojowym, którym zakończyła się wojna w Bośni i Hercegowinie (1992–1995). Ludność Republikę Serbską zamieszkuje ok. 1,2 mln osób (2013); 90% tej liczby stanowią Serbowie, oprócz nich żyją tu głównie Chorwaci i Boszniacy (bośniaccy muzułmanie). Prezydenci Republiki Serbskiej Momčilo Krajišnik 1991–1992 (przewodniczący Zgromadzenia Ludowego) Radovan Karadžić 1992–1996 Biljana Plavšić 1996–1998 Nikola Poplašen 1998–1999 Mirko Šarović 1999–2002 Dragan Čavić 2002–2006 Milan Jelić 2006–2007 Igor Radojičić 1 października 2007–28 grudnia 2007 (p.o) Rajko Kuzmanović 28 grudnia 2007–15 listopada 2010 Milorad Dodik 15 listopada 2010–19 listopada 2018 Željka Cvijanović 19 listopada 2018–15 listopada 2022 Milorad Dodik od 15 listopada 2022–6 sierpnia 2025 Ana Trišić-Babić od 18 października 2025–17 lutego 2026 (p.o) Siniša Karan od 17 lutego 2026 Zobacz też premierzy Republiki Serbskiej referendum w Republice Serbskiej w 2016 roku Przypisy
Republica Srpska

Republica Srpska (în sârbă Република Српска; pronunție ) este una dintre cele două entități care compun statul modern Bosnia și Herțegovina. Cealaltă entitate este Federația Bosniei și Herțegovinei. Cele trei limbi oficiale din Bosnia și Herțegovina (bosniaca, croata și sârba) sunt din punct de vedere lingvistic aceeași limbă: graiul Ștokavian (штокавски дијалекат sau štokavsko narječje) al limbii sârbo-croate. Diferențierea între cele trei etnii conlocuitoare din Bosnia și Herțegovina se face pe bază istorică și religioasă, bosniacii fiind musulmani, croații catolici (alfabetul lor istoric fiind cel romanic), iar sârbii ortodocși (alfabetul lor istoric fiind cel chirilic). Istorie La 9 ianuarie 1992, Adunarea sârbilor din Bosnia și Herțegovina a adoptat Proclamația Republicii poporului sârb din Bosnia și Herțegovina (Republica Srpska). La 28 februarie 1992, Constituția Republicii Srpska a fost adoptată și a declarat că teritoriul statului include regiuni autonome sârbe, comune și alte entități etnice sârbe din Bosnia și Herțegovina. În 2022, miniștrii de externe ai UE s-au întâlnit la Bruxelles pentru a discuta modalități de atenuarea tensiunilor din Bosnia (Republica Srpska) în încercarea de a preveni posibila destrămare a țării, aflată în cea mai importantă criză politică de la sfârșitul războiului din 1992-1995. Granițe Republica Srpska este o entitate în interiorul Bosniei și Herțegovinei – cealaltă fiind Federația Bosniei și Herțegovinei. Lungimea granițelor Republicii Srpska este de 2.170 de kilometri, dintre care 1.080 se referă la granița cu Federația Bosniei și Herțegovinei. Frontierele au fost stabilite fără a ține cont de factorii etnici, istorici și natural-geografici și au fost determinate pe baza situației politico-militare din momentul semnării Acordurilor de la Dayton (1995). Conform calculelor, dacă teritoriul Republicii Srpska ar fi un cerc consolidat, lungimea granițelor acestei entități ar fi de 561 km. Geografie Note Galerie de imagini Legături externe Guvernul republicii autonome Bosnia și Herțegovina Online Arhivat în 17 septembrie 2008, la Wayback Machine.
Федерация Босна и Херцеговина

Федерация Босна и Херцеговина (на босненски: Federacija Bosne i Hercegovine) е една от двете съставни части на Босна и Херцеговина. Образувана е след подписването на Вашингтонските споразумения от 18 март 1994 година между Хърватия и Босна и Херцеговина. С тези споразумения е затвърден хърватско-бошняшкият съюз в Босна и Херцеговина. На 30 март 1994 година в Сараево заседава Скупщината (Велико Народно събрание) на Федерация Босна и Херцеговина, която приема Конституция на Федерацията. Тази Скупщина заседава до 1996 година, когато са проведени избори за Парламент на Федерация Босна и Херцеговина. Административно деление Административното деление на Федерация Босна и Херцеговина е устроено по кантонен принцип, както следва (в скоби са показани административни центрове): Унско-сански кантон (Бихач) Посавски кантон (Ораше) Тузлански кантон (Тузла) Зенишко-добойски кантон (Зеница) Босненско-подрински кантон (Горажде) Среднобосненски кантон (Травник) Херцеговско-неретвански кантон (Мостар) Западнохерцеговски кантон (Широки брег) Сараевски кантон (Сараево) Западнобосненски кантон (Ливно) Главен град на Федерация Босна и Херцеговина е Сараево, а в Мостар се намират четири федерални министерства. В пет от кантоните на Федерацията (Унско-сански, Тузлански, Зенишко-добойски, Босненско-подрински и Сараевски кантон) преобладаващото население е бошняшко, в три от тях (Посавски, Западнохерцеговски и Западнобосненски) – преобладаващото население е хърватско и в два от тях (Среднобосненски и Херцеговско-неретвански) – населението е „смесено“, което означава че в тях действат специални законови процедури, гарантиращи правата на представителите на различните етнически общности. Към настоящия момент Федерация Босна и Херцеговина на второ административно ниво е разделена на 79 общини. Население Галерия Външни препратки Официална страница на правителстово на Федерацията Архив на оригинала от 2011-02-24 в Wayback Machine. Официална страница на парламента на Федерацията Архив на оригинала от 2009-02-25 в Wayback Machine.
Federació de Bòsnia i Hercegovina

La Federació de Bòsnia i Hercegovina (Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине) és una de les entitats polítiques que formen l'estat de Bòsnia i Hercegovina (amb la República Sèrbia i el districte de Brčko). Majoritàriament, està habitada per bosnians musulmans (o bosnians) i bosnians croats (o croats). Per aquest motiu també és coneguda com a Federació Croatomusulmana. Tot i això, els serbis van ser declarats el tercer grup ètnic constitutiu de la federació el 2001 per part del Tribunal Constitucional. El mateix va passar amb els bosnians i els croats a la República Sèrbia. La federació va ser creada pels acords de Washington signats el 18 de març de 1994 i que van establir una Assemblea Constituent (Ustavotvorna skupština/Ustavotvorbeni Sabor) que va ser dissolta el 1996. Actualment la federació té la seva pròpia capital, govern, bandera i escut d'armes, president, parlament, departament de policia, sistema postal i línia aèria. També té el seu propi exèrcit (Vojska Federacije Bosne i Hercegovine) que està sota el control del Ministeri de Defensa de Bòsnia i Hercegovina. La capital i ciutat més gran és Sarajevo amb 438.443 habitants, sense comptar la seva àra metropolitana, que suma 688.354 habitants. Vegeu també Cantons de la Federació de Bòsnia i Hercegovina. Referències
Federacja Bośni i Hercegowiny

Federacja Bośni i Hercegowiny (Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине) – jedna z dwóch części składowych tworzących Bośnię i Hercegowinę (druga to Republika Serbska). Leży w centralnej części kraju i wzdłuż południowo-zachodniej granicy z Chorwacją. Obecny status Federacji Bośni i Hercegowiny uregulowany jest porozumieniem pokojowym z Dayton, którym zakończyła się wojna domowa w Bośni i Hercegowinie (1992–1995). Historia W 1992 roku rozpoczęły się walki między Serbami a Muzułmanami i Chorwatami o podział Bośni i Hercegowiny. Mediacja ONZ i Unii Europejskiej oraz obecność wojsk ONZ nie doprowadziły do zaprzestania walk o podział kraju. Spokój przyniosło dopiero porozumienie przywódców stron konfliktu w Dayton (Stany Zjednoczone) w 1995 r. Przy zachowaniu jedności państwowej Bośni i Hercegowiny, utworzono Federację Bośni i Hercegowiny położoną na południowym zachodzie i Republikę Serbską położoną na północnym wschodzie. Podział administracyjny Kantony Kanton uńsko-sański Kanton posawski Kanton tuzlański Kanton zenicko-dobojski Kanton bośniacko-podriński Kanton środkowobośniacki Kanton hercegowińsko-neretwiański Kanton zachodniohercegowiński Kanton sarajewski Kanton dziesiąty Miasta Niektóre miasta znajdujące się na terenie Federacji: Sarajewo Bihać Mostar Zenica Tuzla Ludność Grupy etniczne: Boszniacy: 72,9% Chorwaci: 21,8% Serbowie: 4,4% inni: 1,0% Zobacz też Flaga Federacji Bośni i Hercegowiny do 2007 roku
Federația Bosniei și Herțegovinei

Federația Bosniei și Herțegovinei (în bosn., sâr., cr.: Federacija Bosne i Hercegovine, în sârbă chirilică: Федерација Босне и Херцеговине) este o grupare pre-statală din care combinată cu Republica Srpska ar deveni statul de drept numit Bosnia și Herțegovina. În Federația bosniacă și herțegoveană, populația este în principal bosniacă: bosniaci 88%, sârbi 8% (din republica federală Srpakă și din Serbia) și croați 4%. Totuși în trecut populația acestei republici era mult mai mare: în anul 1989 sârbii fiind în republica Federală a Bosniei și Herțegovinei în număr de 14%, croații în număr de 8% și populația bosniacă a scăzut considerabil de atunci. Granița dintre Bosnia și Herțegovina federală și republica democrată a Serbiei: Srpakă de comun acord că teritoriul principal al țării Bosnia și Herțegovina (nepropriu-zisă) stă în favoarea bosniacilor și herțogovinezilor. Federația Bosnia și Herțegovina are 51% din teritoriul țării, iar republica Srpakă are 49% din teritoriu, astfel majoritarul ar fi în favoarea țaristilor de drept. Cele doua republici ramân despărțite dupa legea ONU pe drept politic, dar pe drept demografic (pe hărți) vor fi arătate ca fiind unite. Capitala celor două state sârbe și bosniace rămâne tot la Sarajevo, cu toate ca orașul capitală este în teritoriul Bosniei și Hertegovinei federale. Dviziunea teritorială Federația Bosniei și Herțegovinei este divizată în 10 cantoane (kanton sau županija): Note