NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Église Saint-Philippe-et-Saint-Jacques de Mrkonjić Grad

L'église Saint-Philippe-et-Saint-Jacques est située en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Mrkonjić Grad et dans la municipalité de Mrkonjić Grad. Elle a été construite entre 1881 et 1883 et est inscrite sur la liste provisoire des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Architecture Notes et références Voir aussi Article connexe Monuments nationaux de Mrkonjić Grad Portail de l’architecture chrétienne Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de la protection du patrimoine
Aéroport international de Sarajevo

L'aéroport international de Sarajevo également connu sous le nom de aéroport de Butmir code IATA : SJJ • code OACI : LQSA est un aéroport bosnien situé à Sarajevo, la capitale du pays. Il s'agit du plus grand aéroport du pays en termes de destinations et de passagers. Ainsi, si en 2011, l'aéroport a été utilisé par 600 000 passagers (contre 466 000 en 2006 et 25 000 en 1996), en 2019, c'est près d'1,2 million de passagers qui ont transité par cet aéroport. Histoire Les premières liaisons aériennes ont commencé en 1935, depuis un terrain situé dans la plaine de Butmir, près de Sarajevo. Un nouvel aéroport a été inauguré en 1969, servant autant aux vols intérieurs qu'à l'Armée populaire yougoslave (base aérienne de chasseurs). Il a été agrandi pour les Jeux olympiques d'hiver de 1984. Au début de la Guerre de Bosnie-Herzégovine, l'aéroport a cessé progressivement toute activité. En juin 1992, l'aéroport est investi par les militaires français de la Force de protection des Nations unies, il sert alors principalement à l’acheminement de l'aide humanitaire et au soutien logistique des forces onusiennes. Durant la guerre plus d'une centaine de tirs d'obus visèrent la plateforme. Rouvert au trafic aérien civil le 16 août 1996, l'aéroport a été rénové grâce à des donations néerlandaises. Une plaque, située dans le hall des départs, rend hommage aux militaires français morts à l'aéroport entre 1992 et 1996. Il est en croissance constante. Le 18 octobre 2005, le Haut-Représentant, Paddy Ashdown, s'est opposé à l'intention des autorités bosniaques d'accoler au nom de l'aéroport de Sarajevo celui d'Alija Izetbegović ; le choix du nom du premier Président ne facilitant pas la réconciliation entre Bosno-serbes, Bosno-croates et Bosno-musulmans. Situation Galerie Statistiques Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Zoom sur l'impact du covid de 2019-2020 Voir la requête brute et les sources sur Wikidata. Tableau Compagnies aériennes et destinations Voir aussi Liste des aéroports les plus fréquentés en Bosnie-Herzégovine Notes et références Liens externes (en) Site internet de l'aéroport de Sarajevo Portail de l’aéronautique Portail de la Bosnie-Herzégovine
Zračna luka Sarajevo

Zračna luka Sarajevo je međunarodna i glavna zračna luka Bosne i Hercegovine. Povijest i razvoj Dana 4./5. travnja 1992. kad JNA zauzima zračnu luku počinje četvorogodišnja opsada Sarajeva Godine 2005. je odbijen prijedlog bošnjačke uprave za preimenovanjem zračne luke u Alija Izetbegović International Airport. Zrakoplovne tvrtke i odredišta Statistika prometa Izvori Vanjske poveznice Službeno mrežno mjesto
Aeroporto Internazionale di Sarajevo

L'Aeroporto internazionale di Sarajevo (IATA: SJJ, ICAO: LQSA), conosciuto anche come aeroporto di Butmir, è il principale aeroporto internazionale in Bosnia ed Erzegovina; si trova a 6,1 km a sud-ovest della stazione ferroviaria di Sarajevo, nel sobborgo di Butmir. Statistiche PasseggeriAnno200.000400.000600.000800.0001.000.0001.200.0001.400.00020182019202020212022PasseggeriTraffico annuale.mw-chart-928aad519443975bc84e32ccb0e67d28ba297345b1444e98bf7847d26eeedfe5d186b0f52c7df0fc4a6a8a7367013d036fec32ae1e0c7fd14d75e5189146c84d__zr5453478-cls-28652215:hover{pointer-events:none}.mw-chart-928aad519443975bc84e32ccb0e67d28ba297345b1444e98bf7847d26eeedfe5d186b0f52c7df0fc4a6a8a7367013d036fec32ae1e0c7fd14d75e5189146c84d__zr5453478-cls-28652216:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,1)}.mw-chart-928aad519443975bc84e32ccb0e67d28ba297345b1444e98bf7847d26eeedfe5d186b0f52c7df0fc4a6a8a7367013d036fec32ae1e0c7fd14d75e5189146c84d__zr5453478-cls-28652217:hover{cursor:pointer}.mw-chart-928aad519443975bc84e32ccb0e67d28ba297345b1444e98bf7847d26eeedfe5d186b0f52c7df0fc4a6a8a7367013d036fec32ae1e0c7fd14d75e5189146c84d__zr5453478-cls-28652218:hover{cursor:pointer;fill:rgba(82,130,235,1)}.mw-chart-928aad519443975bc84e32ccb0e67d28ba297345b1444e98bf7847d26eeedfe5d186b0f52c7df0fc4a6a8a7367013d036fec32ae1e0c7fd14d75e5189146c84d__zr5453478-cls-28652219:hover{cursor:pointer;fill:rgba(0,0,0,0)} Voci correlate Sarajevo Aeroporti in Bosnia ed Erzegovina Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aeroporto internazionale di Sarajevo (SJJ) Wikivoyage contiene informazioni turistiche su Aeroporto internazionale di Sarajevo (SJJ) Collegamenti esterni (BS, EN) Sito ufficiale, su sarajevo-airport.ba.
Luchthaven Sarajevo

De internationale luchthaven van Sarajevo (Bosnisch: Međunarodni aerodrom Sarajevo; Engels: Sarajevo International Airport; IATA: SJJ) is een internationaal vliegveld dat de Bosnische stad Sarajevo bedient en midden in de stad gelegen is. Op 2 juni 1969 werd de luchthaven van Sarajevo geopend voor burgerluchtvaart met een eerste lijnvlucht naar Frankfurt am Main. De luchthaven maakte een geleidelijke groei door van 70.000 naar 400.000 passagiers per jaar, waarbij de meeste vluchten Sarajevo als tussenstop hadden. Voor de Olympische Winterspelen van 1984 in Sarajevo werd de startbaan met 200 meter uitgebreid en werd een nieuwe terminal met een capaciteit van 1 miljoen bezoekers per jaar gebouwd. Het Joegoslavisch Volksleger bezette het vliegveld in de nacht van 4 op 5 april 1992, aan het begin van de Bosnische Burgeroorlog. Circa 30.000 vrouwen en kinderen werden geëvacueerd en de eerste vliegtuigen met humanitaire hulp landden. Nadat het Joegoslavisch Volksleger het vliegveld verliet, kwam het allereerst onder controle van de Bosnische Serviërs te staan en vervolgens onder leiding van de Verenigde Naties. Er werd een grootse humanitaire operatie opgezet, waarbij tijdens het Beleg van Sarajevo 13.000 vluchten werden uitgevoerd. Op 16 augustus 1996 werd het vliegveld na de Bosnische Oorlog heropend. Vanaf het vliegveld worden diverse Europese lijnvluchten onderhouden. In de jaren 2020 werd de luchthaven gerenoveerd. Vanaf 2024 vliegt Ryanair er ook naar Charleroi. Er wordt het meest gevlogen naar Istanboel, Wenen, en Frankfurt am Main.
Aeroportul Internațional Sarajevo

Aeroportul Internațional Sarajevo (IATA: SJJ, ICAO: LQSA) este un aeroport din Ilidža Municipality⁠(d), Sarajevo, Federația Bosniei și Herțegovinei, Bosnia și Herțegovina ce deservește zona Sarajevo. Aeroportul a fost tranzitat în 2022 de 1.377.348 de pasageri. A fost deschis în 2 iunie 1969 și numit după zona deservită. Situat la o altitudine de 521 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista 11/29 are suprafața de asfalt și dimensiunile 2.600 m × 45 m. Terminale Note Vezi și
Mednarodno letališče Sarajevo

Mednarodno letališče Sarajevo je največje in najpomembnejše letališče v Bosni in Hercegovini, ki primarno oskrbuje Sarajevo. Letalske družbe in destinacije Redne Adria Airways (Ljubljana) Austrian Airlines (Dunaj) Austrian airlines letalske operacije opravlja Tyrolean Airways (Dunaj [sezonsko]) B&H Airlines (Beograd,Köbenhavn,Frankfurt,Göteborg-Landvetter,Istanbul-Atatürk,Stockholm-Arlanda,Dunaj,Zürich) Buraq Air (Tripoli) Croatia Airlines (Zagreb) Germanwings (Köln/Bonn,Stuttgart [do 30. oktobra]) Jat Airways (Beograd) Lufthansa CityLine (München) Malev Hungarian Airlines (Budimpešta) Norwegian Air Shuttle (Stockholm-Arlanda) Turkish Airlines (Istanbul-Atatürk) Glej tudi seznam letališč seznam letališč v Bosni in Hercegovini
Sarajevos internationella flygplats

Sarajevos internationella flygplats (IATA: SJJ, ICAO: LQSA) är en flygplats i Sarajevo och Bosnien och Hercegovinas största flygplats, belägen några kilometer från Sarajevo. Sedan Daytonavtalet 1996 har flygplatsen utökat avtalen med flera flygbolag, bland annat B&H Airlines, Austrian Airlines, Lufthansa, Jat Airways, Croatian Airlines, Turkish Airlines. 2016 reste 838 966 passagerare genom flygplatsen jämfört med endast 25 000 år 1996. 2005 tilldelade europeiska flygplatsrådet Sarajevo utmärkelsen som den bästa flygplatsen som har under 1 miljon passagerare. 2018 nådde flygplatsen över 1 miljon passagerare. Historia Behovet av en flygplats i Sarajevo uppstod i mitten av 1960-talet, och efter förslag om att flygplatsen Sokolac (35 km från Sarajevo) skulle rivas, började byggandet av flygplatsen 1966 på dess närvarande läge. Sarajevo-Ilidža-flygplatsen öppnade 2 juni 1969. 1970 blev Frankfurt-Sarajevo den första linjen. Under denna period användes flygplatsen mest för flyg till Zagreb och Belgrad. Under denna period passerade mellan 70 000 och 100 000 passagerare varje år. Den första utvidgningen kom i och med vinter-OS i Sarajevo 1984 då landningsbanan förlängdes med 200 meter och flera justeringar gjordes. Bosnienkriget Flygplatsen togs snabbt över under de första veckorna av Bosnienkriget av Serbiska styrkor, som allvarligt skadade och plundrade flygplatsen. Från juni 1992 till krigsslutet var flygplatsen under FN-kontroll och användes för att humanitära transporter av mat och utrustning. Flygplatsen återöppnades för civil flygtrafik den 16 augusti 1996 och har därefter renoverats och har långsamt gått tillbaka till sin tidigare funktion. Den 18 oktober 2005 föreslog irländaren Paddy Ashdown att flygplatsen skulle få namnet Alija Izetbegovic, den första presidenten av Bosnien Hercegovina. Förslaget blev kritiserat eftersom det missgynnade den icke muslimska befolkningen. Framtid De 3 maj 2017 presenterades en expansion av Sarajevos flygplats värd 20 miljoner euro. 2020 ska en ny terminal på 9000 kvadratmeter och med 4 våningar stå färdig. Den nya terminalen kommer att ha en kapacitet för ta emot 2 miljoner passagerare per år. Passagerarstatistik Flygbolag och destinationer Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sarajevos internationella flygplats. Officiell webbplats
Сараєво (аеропорт)

Міжнародний аеропорт Сараєво або Аеропорт Бутмир (босн. Međunarodni aerodrom Sarajevo, хорв. Međunarodna zračna luka Sarajevo, серб. Међународни аеродром Сарајево) (IATA: SJJ, ICAO: LQSA) — провідний міжнародний аеропорт Боснії і Герцеговини, розташований за 6 км на північний захід від залізничного вокзалу Сараєво у передмісті Бутмир. Після підписання Дейтонських угод в 1996 році аеропорт став приймати рейси комерційних авіакомпаній, в тому числі B&H Airlines, Austrian Airlines, Lufthansa, Jat Airways, Croatia Airlines, Turkish Airlines, Germanwings тощо. У 2019 році через аеропорт здійснило подорож 1 143 680 пасажирів, порівняно з 323 499 у 2001 році. У 2005 році Європейське відділення Airports Council International нагородило Міжнародний аеропорт Сараєво премією Кращий аеропорт з пасажирообігом менш як 1 млн пасажирів Наземний транспорт Автострада З аеропорту Сараєво є виїзд на автомагістраль Сараєво — Зениця — Мостар (A1). Автобуси Автобус № 200E, операторів JKP GRAS та Centrotrans-Eurolines прямує за маршрутом Аваз — Неджаричі — Алипашино Поле — RTV Дом — Отока — Д. Мальта — Пофаличі — Ж. Музей — Бащаршижа Авіалінії та напрямки, квітень 2023 Пасажирські Вантажні Статистика Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сараєво (аеропорт) Official website Sarajevo International Airport upgrade 2010
Sarajevo City Center

Das Sarajevo City Center (SCC) ist ein vierteiliger Gewerbe- und Hotelkomplex mit einem 74 m hohen Hochhaus in Sarajevo in Bosnien und Herzegowina. Der Komplex wurde vom bosnischen Architekten Sead Gološ entworfen und im Jahr 2014 fertiggestellt. Die Shopping-Mall verfügt über 180 Geschäfte und 49.000 Quadratmeter Fläche. Der Hotelturm verfügt über 220 Zimmer und ist mit seiner markanten Glasfassade, die durch ineinander verschachtelte geometrische Formen gekennzeichnet ist, weithin sichtbar. Die Kette Swissotel betreibt das Hotel. Weblinks Website des Sarajevo City Center Hochhaus in der Emporis Datenbank Einzelnachweise
Sarajevo City Center

Sarajevo City Center (SCC) is a business complex and shopping center in downtown Sarajevo, Bosnia and Herzegovina, that consists of three main parts: a shopping mall and leisure complex; a five star hotel tower; and a commercial offices tower, with a common 4-story underground parking area with more than 1100 parking spaces. The building site is located in the Marijin Dvor neighborhood, close to the centers of public administration, as well historical (museums), educational (campus of the state university) and business (UNITIC, Avaz Twist Tower and similar). The public transportation in its vicinity enables access to the old town of the city in about five minutes. The SCC Media facade, used for broadcasting advertising, the news, latest in sport, weather forecast, winning games, two-way communication, is the largest in the country and one of the largest video billboards in Europe. With a total constructed area of 105,410 square meters (1,134,600 sq ft), it is one of the largest commercial business buildings in Bosnia and Herzegovina after completing in early 2014. Shopping mall and entertainment center The shopping mall offers worldwide known brands in fashion, sports and technology. It is spread upon 49,500 square meters (533,000 sq ft) and contains around 80 shops. Turk Mall is in charge of space leasing and mall management. The entertainment center is situated on the third (playland) and fourth floors (bowling, laser, bumper cars, children's playroom, simulator games, billiards), while more than 15 restaurants are present with more than 550 seats. Hotel The Swissôtel Sarajevo has 218 rooms on 13,900 square meters (150,000 sq ft). References External links Official website Pictures of the construction site
Sarajevo City Center

El Sarajevo City Center (SCC)​ es un centro comercial e inmobiliario ubicado en Sarajevo, capital de Bosnia y Herzegovina. El complejo inmobiliario consta de tres partes principales: un centro comercial y de entretenimiento, un hotel cinco estrellas y una torre de oficinas comerciales, con una zona de estacionamiento común. La obra se encuentra en el barrio de Marijin Dvor, cerca del Edificio de la Amistad Grecia-Bosnia y Herzegovina (el principal edificio administrativo del país), el Museo Nacional de Bosnia y Herzegovina y el campus principal de la Universidad de Sarajevo, entre otros edificios púbulicos. Inaugurado en 2014, el complejo tiene un total de 105 mil metros cuadrados construidos, siendo el principal centro comercial del país. En su fachada se encuentra el SCC Media, una pantalla gigante utilizada para la transmisión de publicidad, noticias y eventos deportivos, siendo uno de los más grandes de Europa. Referencias Enlaces externos Sitio oficial
Sarajevo City Center

Sarajevo City Center је пословни центар у Сарајеву. Налази се у насељу Мариндвор, у близини зграде Савјета министара БиХ. Инвеститор је групација Ал Шиди са сједиштем у Ријаду, Саудијска Арабија. У простору СЦЦ-а налазиће се хотел, пословни простори, подземне гараже и забавни садржаји. Инвеститор тврди да ће СЦЦ имати око 1500 запослених. Крај радова и отварање су предвиђени за прољеће 2013. године. Радови су званично почели 28. октобра 2008, а крајем 2011 накратко су прекинути. Сматрало се да је прекид радова настао усљед проблема са недостатком новца, што је компанија Ал Шиди негирала. Међутим, крајем јуна 2012. је објављено да је компанија Туркмал преузела комерцијално управљање управљање СЦЦ-ом. Референце Спољашње везе Званична страница
Ливно

Ливно е град в югозападната част на Босна и Херцеговина. Той е център на Община Ливно и на Херцегбосненски кантон от Федерация Босна и Херцеговина. Населението на града е от около 10 000 жители, а в цялата община живеят около 40 000 души. Външни препратки Сайт на град Ливно Сайт на община Ливно
Livno

Livno (dříve též známé pod názvy Hlivno nebo Hlijevno) je město na jihu Bosny a Hercegoviny, leží ve Federaci Bosny a Hercegoviny a je správním centrem Západobosenského kantonu. V roce 2013 žilo v samotném Livnu 7 927 obyvatel, v celé připadající opčině pak 34 133 obyvatel. Historie Roviny okolo města Livno jsou souvisle osídlené již od druhého tisíciletí př. n. l. První zmínka o dnešním Livnu pochází z 27. září 892, z dokumentu chorvatského vévody Mutimira. Lze předpokládat, že nějaká osada zde existovala i dříve, ještě v dobách krátce po stěhování národů, když sem přišli Chorvati. Původní sídlo se vyvinulo na jižním svahu kopce Debelo Brdo při vyvěračce řeky Bistrica a bylo částečně schováno v jejím údolí. Tam se také nacházelo nejvíce historických budov a později i mešit. Mezi lety 1326 a 1463 bylo Livno součástí bosenského banátu. Poté bylo dobyto Turky a připojeno k Osmanské říši, pod jejíž nadvládou zůstalo dalších 400 let, stejně jako celá tehdejší Bosna. Roku 1878 bylo okupováno Rakousko-Uherskem. Od roku 1918 patřilo město království SHS, v roce 1929 po územní reformě připadlo jugoslávské přímořské bánovině s centrem ve Splitu. V předvečer druhé světové války se stalo i součástí autonomní Chorvatské bánoviny a během konfliktu potom připadalo nezávislému státu Chorvatsko. Po skončení války bylo součástí Bosny a Hercegoviny v rámci socialistické Jugoslávie. Rozvoj města v této době pokračoval především do úrodné roviny Livaňského polje. Vznikly moderní městské domy a průmyslové oblasti, postaveno bylo autobusové nádraží a moderní městský park. Po válce v 90. letech bylo Daytonskou smlouvou přiděleno Muslimsko-chorvatské Federaci Bosny a Hercegoviny. Kultura a pamětihodnosti V místní části Stara Čaršija se nachází Dukatareva mešita s nedalekou hodinovou věží. Poblíž vyvěračky řeky Bistrice se nachází kamenný most a tradiční mlýn. Zdravotnictví V Livnu stojí oblastní nemocnice (bosensky Županijska bolnica). Související články Livaňský sýr Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Livno na Wikimedia Commons Aktuality z Livna (chorvatsky) Obrázky města
Livno

Livno er by i Bosnien-Hercegovina. Der er fundet spor af, at mennesker har levet her omkring år 2000 f.Kr. Fra den tid og til ankomsten af romerne var Livno-området beboet af den illyriske stamme delmaterne. Siden romernes første ankomst i 156 f.Kr. førtes på disse kanter mange krigshandlinger, hvor delmaterne tilføjede de romerske legioner mange tab. Den store opstand af de illyriske stammer breuci, desitiater og delmater, grundet i modstand mod indsamling af penge for krigen i Germanien i år 6-9 f.Kr., rystede det romerske imperium. I opstanden deltog 800.000 mennesker, af dem 200.000 fodfolk og 9.000 ryttere. Svetonie, som var notar i Romerriget, skrev: "Det var den sværeste krig, som Rom førte efter krigene mod Kartago". Denne illyriske opstand blev slået ned blodigt. Efter delmaternes totale nederlag (efter hvilken den romerske provins Dalmatien fik navnet), begyndte processen med "romanisering". Omkring år 621 trængte avarerne ind i området og ødelagde alt på deres vej. Efter avarerne blev slået ned ved Konstantinopel i år 626, bosatte kroaterne sig i den romerske provins Dalmatien og på Panonia-sletten. I 1326 blev Livno-området en del af det bosniske grevskab. Tyrkerne besatte Livno området i 1463 men i efteråret samme år blev de tvunget tilbage af de forenede styrker af Vukčić Kosać og Kong Matijaš Korvin. Tyrkerne kom tilbage i 1480'erne, ødelagde byen totalt, og på ruinerne af den gamle by voksede en ny by med orientalsk udseende og der blev bygget moskeer. Tyrkerne blev i området til ankomsten af det østrig-ungarske styre i 1878. Tyrkernes ankomst i det 15. århundrede betød også ankomsten af ortodokse serbere for første gang i dette område. Den store kroatiske udvandring begyndte, da området faldt i tyrkernes hænder. Efter at Østrig-Ungarn overtog magten den 28. september 1878, begyndte de at indføre deres egen europæiske måde at regere på. Livet for befolkningen blev lettere: de kunne frit gå i kirke, de kunne holde grise, brandskatten blev afskaffet mm. Mange af menneskene, som var flygtet til Dalmatien begyndte at returnere til området. Med Østrig-Ungarns fald og dannelsen af Kongeriget af Serbere, Kroater og Slovenere, som i 1929 blev omdøbt til Kongeriget Jugoslavien, begyndte i stedet for den tyrkiske orientering en kulturel og politisk serbificering. Efter parlamentets opløsning og indførelsen af kongediktatur i 1929, kom det igen til administrative udskiftninger. Jugoslavien blev delt i 9 grevskaber og serberne fik 6 af dem. Livno kom ind under kystgrevskabet med hovedsæde i Split og dermed begyndte en tilbagevenden til de kroatiske områder. Med dannelsen af grevskabet Kroatien blev Livno endnu tættere forbundet med Kroatien, men kort derefter fulgte den 2. verdenskrig og dannelsen af Den Uafhængige Stat Kroatien som også omfattede hele Bosnien-Hercegovina. Efter den 2. verdenskrig og dannelsen af Jugoslavien var Livno del af Bosnien-Hercegovina, en af de 6 jugoslaviske republikker. Referencer Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen. Kilde Gamle jugoslaviske skolebøger
Livno

Livno () es un municipio y localidad de Bosnia y Herzegovina. Se encuentra en el cantón 10, dentro del territorio de la Federación de Bosnia y Herzegovina. La capital del municipio de Livno es la localidad homónima. Localidades El municipio de Livno se encuentra subdividido en las siguientes localidades: Demografía En el año 2009 la población del municipio de Livno era de 32 013 habitantes.​ La superficie del municipio es de 994 kilómetros cuadrados,​ con lo que la densidad de población era de 32 habitantes por kilómetro cuadrado. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Livno. Sitio web oficial.
Livno

Livno è un comune della Federazione di Bosnia ed Erzegovina situato nel Cantone della Bosnia Occidentale con 37.487 abitanti al censimento 2013. Nei pressi dell'abitato si trova il lago di Buško, il più grande del Paese. Località La municipalità di Livno è composta dalle seguenti 59 località: Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Livno Collegamenti esterni Sito ufficiale, su livno.ba.
Livno

Livno (Servisch: Ливно) is een stad en gemeente in het zuidwesten van Bosnië en Herzegovina. Het ligt in het kanton West-Bosnië in de Federatie van Bosnië en Herzegovina, tussen Tomislavgrad, Glamoč en Bosansko Grahovo. Geografie Livno ligt in de Livansjko Polje, de grootste karstvlakte van Bosnië-Herzegovina, en is gelegen op 730 meter boven zeeniveau. De vlakte wordt omgeven door bergen boven 1000m, waarvan de Dinara en Kamesnica in het zuiden en de Cincar in het noorden de belangrijkste zijn. De slechts enkele kilometers lange Bistrica ontspringt in de karstrotsen ten noordoosten van de stad. Livno is het culturele en het industriële centrum van het kanton. Het is tevens de grootste stad in het kanton. De regio is erg schaars bevolkt. Livno heeft een stabiel landklimaat met koude winters en warme zomers. Door de ligging ingeklemd tussen de bergen en vrijwel afgesloten van de Adriatische Zee, zijn de winters duidelijker kouder dan in bijvoorbeeld Mostar. Demografie 1971 Kroaten - 31.657 (75,16%) Bosniakken - 5.087 (12,07%) Serven - 4.791 (11,37%) Joegoslaven - 434 (1,03%) overig en onbekend - 149 (0,37%) 42.118 inwoners in totaal 1991 Kroaten - 29.324 (72,22%) Bosniakken - 5.793 (14,26%) Serven - 3.913 (9,63%) Joegoslaven - 1.125 (2,77%) overig en onbekend - 445 (1,09%) 40.600 inwoners in totaal 2013 Kroaten - 29.273 (85,76%) Bosniakken - 4.047 (11,86%) Serven - 438 (1,28%) Albanezen - 40 (0,12%) overig en onbekend - 335 (0,98%) 34.133 inwoners in totaal In het stadscentrum maken de Bosniakken verhoudingsgewijs een groter deel uit van de bevolking: 2.614 Bosniakken (33%) tegenover 4.921 (62%) Kroaten (2013). Geboren in Livno Ivan Šuker (1957-2023), politicus en econoom Sport De lokale voetbalclub is NK Troglav Livno. Bekende sporters uit Livno zijn: Zlatko Dalić (voetballer en voetbalcoach) Petar Sučić (voetballer) Davor Šuker (voetballer) Externe links Officiële site van de gemeente