NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Universitat de Banja Luka

La Universitat de Banja Luka (en serbi: Univerzitet u Banja Luka, romanitzat: Univerzitet u Banja Luka, en bosni: Univerzitet u Banja Luka, en croat: Sveučilište u Banja Luka, en llatí: Universitas Bania Lucensis) és la segona universitat més antiga de Bòsnia i Hercegovina. És una universitat pública, és la institució insígnia d'educació superior a la República Srpska, una de les dues entitats de Bòsnia i Hercegovina. Al curs 2018-2019, hi havia 11.186 alumnes matriculats. La universitat va sorgir a partir de facultats establertes a Banja Luka després del final de la Segona Guerra Mundial, ja fos com a escoles independents o sucursals de la Universitat de Sarajevo. La Universitat de Banja Luka manté estrets vincles amb les institucions educatives dels països veïns de l'antiga Iugoslàvia, especialment les de la República de Sèrbia. El QS World University Rankings va situar la Universitat de Banja Luka entre la posició 251 i 300 a l'Europa emergent i l'Àsia central el 2019. El 2018, Webometrics Ranking of World Universities la va classificar com la segona millor universitat de Bòsnia entre les 59 institucions d'educació terciària classificades del país. L'any fiscal 2015, el govern de la República Srpska va assegurar 34.897.600 BAM per al pressupost de la universitat que constitueixen la seva font principal de finançament per als costos de funcionament estàndard. Referències
Universität Banja Luka

Die Universität Banja Luka (serbokroatisch Универзитет у Бањој Луци Univerzitet u Banjoj Luci) ist eine der beiden Universitäten von Banja Luka in Bosnien und Herzegowina. Die Universität hat gegenwärtig 16 Fakultäten. Die Universität liegt im Teilstaat Republika Srpska mit vorwiegend serbischer Sprache. Sie ist Mitglied der European University Association und führt Hochschulpartnerschaften u. a. mit Universitäten in Serbien. Derzeit studieren etwa 15.000 Studenten. Die Ausbildung begann ab 1950 mit pädagogischen und technischen Ausbildungen. Die Universität wurde 1975 gegründet und war ursprünglich nach Đuro Pucar benannt (Univerzitet „Đuro Pucar Stari“). Fakultäten Bei ihrer Gründung hatte die Universität fünf Fakultäten: Fakultät für Elektrotechnik Fakultät für Technologie Fakultät für Maschinenbau Fakultät für Recht Fakultät für Wirtschaftswissenschaft später kamen folgende Fakultäten hinzu: Fakultät für Medizin (1978) Fakultät für Landwirtschaft (1992) Fakultät für Forstwirtschaft (1992) Fakultät für Philosophie (1994) Fakultät für Architektur und Bauingenieurwesen (1995) Fakultät für Naturwissenschaft und Mathematik (1996) Kunstakademie (1999) Fakultät für Leibeserziehung und Sport (2001) Fakultät für Philologie (2009) Fakultät für Bergbau Fakultät für Politikwissenschaften Weblinks Offizielle Website der Universität Banja Luka Einzelnachweise
Universidad de Bania Luka

La Universidad de Bania Luka (serbio: Универзитет у Бањој Луци o Univerzitet u Banjoj Luci) es una universidad ubicada en la ciudad de Bania Luka,​ en la entidad política República Srpska de Bosnia-Herzegovina. Fue fundada en 1975 y tiene 12 facultades. Organización Academia de Artes Facultad de Arquitectura e Ingeniería Civil Facultad de Economía Facultad de Ingeniería Eléctrica Facultad de Filosofía Facultad de Ingeniería Mecánica Facultad de Medicina Facultad de Agricultura Facultad de Derecho Facultad de Ciencias Naturales y Matemáticas Facultad de Tecnología Facultad de Silvicultura Referencias Enlaces externos (en inglés) Página oficial de Universidad de Banja Luka
Université de Banja Luka

L'université de Banja Luka ((sr)Универзитет у Бањој Луци ou (bs) Univerzitet u Banjoj Luci) est une université située à Banja Luka, Bosnie-Herzégovine. C'est la deuxième plus ancienne université de Bosnie-Herzégovine. Université publique, c’est l’institution phare de l’enseignement supérieur de la République serbe de Bosnie. Elle a été fondée en 1975 et elle est organisée en 12 facultés. En 2011, l'université compte environ 17 000 étudiants. Organisation Il y a 12 facultés : Académie des arts Faculté d'architecture et génie civil Faculté d'économie Faculté d'électrotechnique Faculté de philosophie Faculté de génie mécanique Faculté de médecine Faculté d'agriculture Faculté de droit Faculté de science de la nature et mathématiques Faculté de technologie Faculté de sylviculture Voir aussi Banja Luka Liens externes (sr) (en) Site de l'université de Banja Luka Notes et références Portail des universités Portail de la Bosnie-Herzégovine
Università di Banja Luka

L'Università di Banja Luka (serbo: Универзитет у Бањој Луци oppure Univerzitet u Banjoj Luci), è un ateneo situato nell'omonima città, ubicata nella parte settentrionale della Bosnia ed Erzegovina.Venne fondata nel 1975 ed è la seconda istituzione universitaria nel paese per grandezza e numero di studenti. Facoltà L'ateneo è composto da 12 facoltà: Accademia di Belle Arti Architettura and Ingegneria civile Economia Elettrotecnica [1] Filosofia Ingegneria meccanica Medicina Agraria Giurisprudenza Scienze Matematiche, Naturali Tecnologia Scienze forestali Voci correlate Università in Bosnia ed Erzegovina Banja Luka Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file sull'Università di Banja Luka Collegamenti esterni Sito ufficiale, su unibl.org.
Uniwersytet w Banja Luce

Uniwersytet w Banja Luce (serb.-chorw. Univerzitet u Banjoj Luci / Универзитет у Бањој Луци) – publiczna uczelnia wyższa, zlokalizowana w Banja Luce. Uczelnia została założona w 1975 roku, składała się wówczas z czterech jednostek: Wydziału Elektrotechniki, Wydziału Technologii, Wydziału Prawa oraz Wydziału Ekonomii. Pierwszym rektorem uczelni został Dragomir Malić. W 1978 roku powstał Wydział Medycyny. W takiej strukturze uczelnia funkcjonowała do czasu rozpadu Jugosławii. Uniwersytet działał podczas wojny w Bośni i Hercegowinie, a nawet rozwijał się w tym czasie. W 1992 roku utworzone zostały Wydział Rolnictwa i Wydział Leśnictwa, w 1994 – Wydział Filozofii, w 1995 – Wydział Architektury i Budownictwa, a w 1996 – Wydział Nauk Przyrodniczych i Matematycznych. Kolejnymi jednostkami były, utworzone w 2009 roku Wydział Nauk Politycznych, Wydział Filologii oraz Wydział Górnictwa. Wykładowcy Przypisy Bibliografia Historia na stronie uczelni
Universitatea din Banja Luka

Universitatea din Banja Luka (în sârbă Универзитет у Бањој Луци) este o universitate publică situată în Banja Luka, Bosnia-Herțegovina. Universitatea din Banja Luka a fost înființată la 7 noiembrie 1975 și avea la început cinci facultăți. Ea este cea mai veche și mai mare universitate din Republika Srpska și a doua universitate ca mărime din Bosnia-Herțegovina. Majoritatea celor 16 de facultăți ale Universității din Banja Luka sunt situate în două campusuri, ambele situate în apropierea râului Vrbas și nu departe de centrul orașului. Procesul Bologna a început să fie aplicat la toate nivelurile de studii de la Universitatea din Banja Luka în anul universitar 2006/2007, deși unele facultăți au început reforma mai devreme. Începând din 13 aprilie 2011 Universitatea este membru cu drepturi depline a organizației European University Association. Ea este membră a European Forest Institute și participă la programele TEMPUS, CEEPUS și 7th Framework Programme. Universitatea cooperează prin programul de schimb de studenți cu Universitatea Sapienza din Roma, Universitatea din Plovdiv, Universitatea din Strasbourg, Universitatea din Graz, University of the District of Columbia, Univerzitet u Prištini și Universitatea din Freiburg. Organizare Universitatea este formată din 16 facultăți: Academia de Arte Facultatea de Arhitectură și Inginerie civilă Facultatea de Economie (official website) Facultatea de Electrotehnică (official website) Facultatea de Filozofie Facultatea de Industrie constructoare de mașini Facultatea de Inginerie Minieră Facultatea de Medicină Facultatea de Agricultură Facultatea de Drept Facultatea de Științe naturale și Matematică (ce include Ingineria chimică, Automatizări și Biotehnologie) (official website Arhivat în 14 februarie 2011, la Wayback Machine.) Facultatea de Silvicultură Facultatea de Filologie (official website) Facultatea de Științe Politice Facultatea de Educație Fizică și Sport Universități partener Universitatea din Banja Luka a stabilit diferite forme de cooperare cu următoarele universități și/sau departamente ale lor. Referințe Legături externe Official website of University of Banja Luka (Serbian) (English)
Баня-Лукский университет

Баня-Лукский университет (серб. Универзитет у Бањој Луци) — общественный государственный университет, расположенный в городе Баня-Лука. Будучи основанным в 1975 году, является старейшим и крупнейшим высшим учебным заведением Республики Сербской, а также вторым по величине университетом Боснии и Герцеговины. Изначально состоял из 5 факультетов, в настоящее время включает 15 факультетов и Академию искусств. Помимо учебных корпусов имеет два кампуса, находящихся на берегу реки Врбас в центральном районе города. Общее количество обучающихся студентов составляет около 18 тыс. человек, в структуре университета работают порядка 1000 преподавателей и 450 прочих административных сотрудников. В одном из зданий университета базируется Народная и университетская библиотека Республики Сербской. По состоянию на 2016 год должность ректора университета занимает Станко Станич. В 2006/2007 учебном году университет участвовал в Болонском процессе, процессе сближения и гармонизации систем высшего образования стран Европы с целью создания единого европейского пространства высшего образования, хотя отдельные факультеты прошли через эти реформы раньше. Начиная с 2011 года Баня-Лукский университет — полноправный член Ассоциации университетов Европы. Кроме того, член Европейского лесного института, участник программ трансъевропейской мобильности университетского образования TEMPUS, CEEPUS, седьмой Рамочной программы ЕС по развитию научных исследований и технологий. По программе студенческого обмена сотрудничает с такими учебными заведениями как Римский университет Ла Сапиенца, Пловдивский университет, Страсбургский университет, Грацский университет имени Карла и Франца, Университет округа Колумбия, Приштинский университет и Фрайбургский университет. В 2007 году подписано соглашение о сотрудничестве с Московским государственным медико-стоматологическим университетом. В числе выпускников университета такие известные политические деятели как Милан Елич, Александр Джомбич, Джурджа Адлешич, Драган Чавич, Никола Поплашен, Младен Иванич, Огнен Тадич, Игорь Црнадак и др. Факультеты Университет включает 16 факультетов: Академия искусств Факультет архитектуры, гражданского строительства и геодезии Факультет экономики Факультет электротехники Факультет машиностроения Факультет медицины Факультет сельского хозяйства Факультет права Факультет математики и естественных наук Факультет горного дела Факультет технологии Факультет политологии Факультет физической культуры и спорта Факультет филологии Факультет философии Факультет лесного хозяйства Ректоры Примечания Ссылки Официальный сайт Университета Баня-Луки (серб.) (англ.)
Univerza v Banjaluki

Univerza v Banjaluki (izvirno srbsko Унивeрзитeт y Бaњoj Лyци, bosansko Univerzitet u Banjoj Luci; latinsko Universitas Studiorum ) je javna univerza v Banjaluki. Ustanovljena je bila leta 1975. Trenutni rektor je Radoslav Gajanin. Rektorji Oddelki Fakultete Agronomska fakulteta Arhitekturno-gradbena fakulteta Ekonomska fakulteta Elektrotehniška fakulteta Fakulteta za telesno vzgojo in šport Filozofska fakulteta Gozdarska fakulteta Medicinska fakulteta Naravoslovno-matematična fakulteta Pravna fakulteta Strojna fakulteta Tehnološka fakulteta Akademije Akademija umetnosti Glej tudi seznam univerz v Bosni in Hercegovini Zunanje povezave Uradna spletna stran
Університет Баня-Луки

Університет Баня-Луки (серб. Универзитет у Бањој Луци, Univerzitet u Banjoj Luci) — державний університет міста Баня-Лука, Боснія і Герцеговина. Університет Баня-Луки був створений 7 листопада 1975 і на той момент налічував 5 факультетів. Це найстаріший і найбільший університет Республіки Сербської і другий за величиною університет у Боснії і Герцеговині. Більшість сучасних 16 факультетів Університету Баня-Луки розташовані в двох кампусах, які розташовані поблизу ріки Врбас і недалеко від центру міста. Болонський процес почався в усіх навчальних програмах в Університеті Баня-Луки в 2006–2007 навчальному році, хоча деякі факультети почали Болонську реформу раніше. З 13 квітня 2011 Університет є повноправним членом Асоціації університетів Європи. Крім того, є членом Європейського лісового інституту і бере участь в програмі TEMPUS, CEEPUS і сьомій Рамковій програмі. За допомогою програм обміну студентами співпраця університету відбувається з Римським університетом ла Сапієнца, Пловдивським університетом, Університетом Страсбурга, Університетом Граца, Університетом округу Колумбія, Університетом Приштини і Університетом Фрайбурга. Джерела Посилання http://unibl.org/ Офіційний сайт
Монастырь Осовица

Монастырь Осовица (серб. Манастир Осовица) в честь Благовещения Пресвятой Богородицы — монастырь Баня-Лукской епархии Сербской православной церкви. Расположен у подножия горы Мотаица в общине Србац Республики Сербской (Босния и Герцеговина), возле хорватской границы. История Предположительно, монастырь был основан во времена правления Усорой Владислава II (1316—1325), сына сербского короля Стефана Драгутина. Согласно другой версии, ктитором монастыря мог быть и сам Драгутин. В монастыре Гомионица сохранилась печать Осовицкого монастыря, датированная 1330 годом. В XVI веке в Рачанском помяннике (после разрушения Рачанского монастыря перенесённом в монастырь Беочин) упомянуты иеромонах Исаия, монахи Евфимий и Аксентий Осовицкие. В первой половине XVII века Осовица упоминается в книгах монастыря Липле (после разрушения Липлянского монастыря перенесённых в монастырь Ораховица). Осовица была разрушена турками в конце XVII века, в результате Великой турецкой войны. Восстановление монастыря на началось в 2003 году, по благословению владыки Баня-Лукского Ефрема. В 2008 году сюда был переведён монах Досифей, был освящён временный братский корпус и часовня. В 2010 году был освящён фундамент монастырского храма и братский корпус. В 2013 году освящена часовня Святого Прокопия, в монастырь были переведены иеромонах Феофил из Ступле и монахиня Елена из Моштаницы. 25 июля 2017 года состоялось торжественное освящение восстановленного монастырского комплекса. Чин освящения возглавил патриарх Сербский Ириней, на торжествах присутствовали президент Республики Сербской Милорад Додик и премьер-министр Желька Цвиянович. Примечания
Манастир Осовица

Манастир Осовица је манастир Српске православне цркве, припада Епархији бањалучкој. Манастир чини саборна манастирска црква посвећена Благовијестима Пресвете Богородице и два мања храма посвећена Светом великомученику Прокопију и Светом Николају са конаком. Манастир се обнавља на темељима некадашњег манастира. Темељи манастира откривени су 2003. године на локалитету Манастириште поред речице Осовице на Мотајици. Старост темеља се датира на крај 13. или почетак 14. века. Повест Стари манастир је припадао области Усора, која је била под влашћу Владислава Другог, сина Стефана Драгутина. Први пут је рушен почетком 16. века, „када су Турци освојили Босну”. Касније је више пута обнављан током 17. века, када је опустео све до 2003. године, када је започета његова обнова. Манастир Осовица се у многим документима помиње заједно са манастиром Ступље, а судбина манастира је уско повезана са манастиром Ступље јер су заједно и пострадали у Аустријско-турским ратовима који су на овим теренима вођени током 17. и 18. века. Након разарања манастира муслимани су се населили на овом терену, тј. подручју јужно од Саве, која је била природна граница дуго времена. Почетком 19. века турски капетан из Кобаша је сав камен од порушене цркве продао Аустријанцима у славонском Кобашу, за градњу кућа. Само је темељ остао. У манастиру Гомионица је сачуван манастирски печат манастира Осовице. Он се 1883. године налазио код свештеника поп Косте Душанића. Темељи историјског манастира Осовица пронађени су 2003. године на локалитету Манастириште поред речице Осовице на Мотајици. Обнова манастира започета 2003. године са благословом епископа бањалучког Јефрема је још у току. Гради се црква, конак, трпезарија. Старешине манастира били су: монах Доситеј Црнчевић (2008—2014), архимандрит Теофил Димитрић (2014—данас). Дана 25. јула 2017. манастир је освештан уз присуство патријарха српског Иринеја. Референце Литература Спољашње везе Манастир Осовица Света Литургија у манастиру Осовица
Nekropole für die Opfer des Faschismus

Die Nekropole für die Opfer des Faschismus (bosnisch Nekropola žrtvama fašizma) auf dem Berg Čamića Brdo bei Novi Travnik ist ein Massengrab und Denkmal, welches an ein Massaker der Ustascha an diesem Ort gedenkt, bei dem etwa 700 Zivilisten ermordet wurden. Es wurde von 1972 bis 1975 nach Plänen des jugoslawischen Architekten und Bildhauers Bogdan Bogdanović errichtet. Es besteht aus zwölf identischen monolithischen Blöcken, die jeweils etwa drei bis vier Meter hoch sind. In einer unterirdischen Krypta sind die Überreste der getöteten Menschen begraben. Geschichte Die Gemeinde Travnik plante ab September 1972 die Errichtung einer Gedenkstätte. Der damalige Bürgermeister Abdulah Maglić wählte persönlich Bogdanović für den Entwurf aus. Dieser begann die Arbeit an dem Denkmal im Oktober 1972. Das Denkmal wurde offiziell am 19. Februar 1975 eröffnet, dem Jahrestag der Befreiung Novi Travniks durch die Partisanen. Während des Bosnienkrieges wurde die Anlage stark beschädigt, einer der Monolithe ist komplett zerstört. Im Jahr 2012 wurde die Anlage zu einem Nationalen Denkmal erklärt. Weblinks Nekropole für die Opfer des Faschismus auf Spomenik Database Einzelnachweise
Necropolis for the victims of Fascism

The Necropolis for the victims of Fascism (Bosnian/Croatian/Serbian: Nekropola žrtvama fašizma), also known as Spomen obilježje na Smrekama, is war memorial located in Novi Travnik, Bosnia and Herzegovina. It was opened in 1975 to commemorate around 700 victims executed at this site during the Second World War, and designed by the architect Bogdan Bogdanović. The monument is located in farmland on a hilltop named Čamića Brdo, just off the main road between Vitez and Travnik. The site was inscribed as a National Monument of Bosnia and Herzegovina in 2012 in the Cultural Landscape category. Description The monument consists of twelve megalithic compositions chiseled from Bihacite stone within a complex of paths and steps. The megaliths have been described variously as "stone dragon sentinels", "paired snakes", "heads of soldiers", and “large stones engraved with strange primitive symbols that recall those of the Bogomils”. They are placed on stone plinths, and set in two irregular arcs, in pairs, with the distance between each pair measuring approximately 2–3 metres. History Although the memorial site originally occupied a 2 square kilometer patch of land, encroaching farmland has now reduced the area to less than 200 square metres, and a small flight of steps approximately 40 metres long. These steps and the flagstone area at their base are no longer maintained. The area around Novi Travnik saw some of the heaviest fighting of the 1992-95 war. As well as the presence of landmines in the vicinity until recently, leading to a general neglect of the area, one megalith is badly damaged, being overturned and broken. A further sculpture appears to be almost completely absent. Several of the megaliths bear bullet impacts, particularly on the eastern-facing side. One word has been intentionally erased from the commemorative stone at the site's entrance. This word almost definitely referred to Ustaše forces. No comprehensive conservation or restoration works have been carried out at the site since its 1975 opening, although the stones were cleaned and vegetation which had overgrown the monument was removed in 2023. A ceremonial wreath laying is undertaken at the monument every 9 May. See also Vraca Memorial Park is located in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. Partisan cemetery in Livno is located in Livno, Bosnia and Herzegovina. Partisan Memorial Cemetery in Mostar is located in Mostar, Bosnia and Herzegovina (also designed by Bogdan Bogdanović). References
Nécropole des victimes du fascisme à Novi Travnik

La nécropole des victimes du fascisme est située en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la ville de Novi Travnik et dans la municipalité de Novi Travnik. Construite en 1975 sur des plans de l'architecte Bogdan Bogdanović, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Histoire Architecture Notes et références Voir aussi Articles connexes Front yougoslave de la Seconde Guerre mondiale Monuments nationaux de Novi Travnik Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de la Seconde Guerre mondiale Portail de la sculpture Portail de la protection du patrimoine
Некропола жртвама фашизма (Нови Травник)

Некропола жртвама фашизма код Новог Травника је спомен-комплекс на Ћамића брду, који се састоји од дванаест скулптура распоређених у простору са приступним стазама. Аутор овог остварења је архитекта Богдан Богдановић. Опис Као и код већине својих дела, Богдановић је и овде био инспирисан коришћењем универзалне симболике елемената сунца, планета и месеца стварајући споменик који постаје аутентични елеменат простора. У извођењу Некрополе жртвама фашизма у Новом Травнику Богдановић је поставио дванаест скулптура у чијој, иако апстрактној, форми могу да се разазнају чувари широм отворених очију који мотре с врха брежуљка. Имајући на уму да су војне посматрачнице увек смештене на узвисини, управо место на којем су постављене ове скулптуре, појашњава њихово значење. Историјат У Другом светском рату у околини Травника, а и за сам град вођено је више борби јер су у њему Немци, усташе и домобрани стално држали јаке снаге. Делови Прве пролетерске и Десете ударне дивизије напали су 15. и 16. октобра 1943. године немачко-домобрански гарнизон и савладали спољашњу одбрану града, али су због пристизања немачких појачања морали да се повуку. Град су први пут ослободиле после дводневних борби јединице Петог корпуса НОВЈ 22. октобра 1944. године упорабивши сва расположива војна средства. Ипак, 22. јануара 1945. године, после тешких четверодневних борби град су поновно окупирале немачке снаге. Травник је коначно ослобођен 19. фебруара 1945. године од стране Четврте дивизије појачане са по једном бригадом из Десете и 39. дивизије НОВЈ. Некропола је изграђена и отворена 1975. године у помен на 700 жртава усташких злочина из 1941. године. Дана 26. марта 2012. године, некропола жртвама фашизма проглашена је за национални споменик Босне и Херцеговине. Референце
Goransko jezero

Goransko jezero je umjetno jezero u Bosni i Hercegovini. Nalazi se na planini Ozren oko sedam kilometara jugoistočno od Doboja, u sjevernoj Bosni. Goransko jezero je umjetna akumulacija koja je nastala izgradnjom brane na potoku Jošava. Brana je napravljena u vrijeme SFRJ radnom akcijom članova pokreta Gorana (pokret za pošumljavanje), mještana naselja Lipac, Jošava i Jugoslavenske narodne armije 1971. godine. Naziv je dobilo po Goranima koji su sudjelovali u radnim akcijama pošumljavanja. Izvori