NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Eiffelův most (Sarajevo)

Eiffelův most (bosensky Ajfelov/Eiffelov most, též Most Skenderija) se nachází v bosenské metropoli Sarajevu. Překonává řeku Miljacku v blízkosti sportovní haly Skenderija. Jeho délka činí 40,6 metrů, široký je třináct metrů. Původně měl dva pruhy pro chodce a jeden pro silniční vozidla. Název stavby odkazuje na to, že byl údajně projektován v kanceláři Gustava Eiffela. Toto tvrzení nicméně nepotvrzuje žádný do současné doby dochovaný dokument. Historie Na místě současné stavby stál dřevěný most již v 15. století. Nechal ho vybudovat Skender-paša, především pro potřebu staveb, které nechal financovat pro rozvoj města z dobré vůle. V roce 1853 byl nahrazen malým ocelovým mostem. Po příchodu Rakousko-uherské správy v závěru 19. století bylo rozhodnuto o stavbě nového přemostění. Železný most byl dokončen v roce 1893, stál o trochu více proti proudu od původního. Od 60. let 20. století byl doplněn silničním mostem, který převzal většinu dopravy mezi oběma břehy řeky. Starý most tak může nyní sloužit pouze chodcům. Původně našedo natřený most postupem času vybledl do bíla. Během obléhání města a války v 90. letech 20. století byl značně poškozen. V roce 2004 byl most rekonstruován. Vrácena mu byla původní barva a doplněno osvětlení. V současné době je často cílem umisťování zámků lásky. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Eiffelov most na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Eiffelův most na Wikimedia Commons
Skenderija Bridge

The Skenderija Bridge (also called Ajfel or Ajfelov most) is a footbridge located in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina opposite the Skenderija Centre which crosses the River Miljacka. It was designed by Gustave Eiffel. The bridge is home to a small number of love locks, a phenomenon practiced by lovers on various European, Asian and Australian bridges. Somewhere near the bridge's current location, the Ottoman governor, Skender Pasha, had a wooden bridge erected at the end of the 15th or beginning of the 16th century. The neighborhood of Skenderija on the left bank of the Miljacka is named after him. References External links Media related to Eiffel bridge (Sarajevo) at Wikimedia Commons
Eiffelov most

Eiffelov most poznat kao i Skenderija most nalazi se u Sarajevu u blizini Skenderije. Prema predanju most na Skenderiji, koji je sagrađen 1893. godine, urađen je po nacrtima francuskog inženjera Gustava Eiffela, iako za to ne postoji konkretan dokaz. Most povezuje desnu i lijevu obalu Miljacke. Rekonstrukcija mosta obavljena je 2004. godine. U zadnje vrijeme sve više zaljubljenih parova stavljaju lokote sa svojim imenima i ta pojava je najizraženija na ovom mostu. Arhitektura Most je napravljen od željezne konstrukcije, vrlo slične Eiffelovom tornju. Željezni polusvodovi ga omeđuju s dvije strane i napravljeni su od 10 kvadratnih okomitih držača nad kojima je postavljen masivni željezni nosač. Pod mosta je obložen kamenim kockicama. Preko mosta je zabranjen promet motornim vozilima i služi kao pješački prijelaz. Izvori Vanjske poveznice informativni medij
Рудо (община)

Рудо (на сръбски: Општина Рудо) е община, разположена в Република Сръбска, част от Босна и Херцеговина. Неин административен център е град Рудо. Общата площ на общината е 343.53 км2. Населението ѝ през 2004 година е 9801 души. Външни препратки Официален сайт Архив на оригинала от 2011-12-09 в Wayback Machine. ((sr))
Рудо (община)

Рудо (серб. Општина Рудо) — община (муниципалитет) в Республике Сербской в составе Боснии и Герцеговины. Центр находится в собственно городе Рудо. Относится к региону Источно-Сараево. На востоке и юге граничит с Сербией. Население Численность населения общины по переписи 2013 года составила 8 834 человека, в том числе в городе — 1 949 человек. Этнический состав населения общины Населённые пункты В состав общины входит 89 населённых пунктов, в том числе город Рудо. Список населённых пунктов общины с численностью населения по переписям 1991 и 2013 гг., чел.: Примечания
Општина Рудо

Општина Рудо је општина у у источном дијелу Републике Српске и Босне и Херцеговине. Сједиште општине је у насељеном мјесту Рудо. Према подацима Агенције за статистику Босне и Херцеговине на попису становништва 2013. године, у општини је пописано 7.963 лица. Географија Општина Рудо се граничи са општинама Вишеград, Ново Горажде, Чајниче, Рогатица, Прибој, Ужице и Чајетина. Општина се налази у регији Подриња, а ужа област општине се назива Доње Полимље. Кроз општину протичу ријеке Лим и Увац. Од планина на подручју општине, најпознатија је Варда. Насељена мјеста Подручје општине Рудо чине насељена мјеста: Арбанаси, Арсићи, Баре, Бијело Брдо, Бишевићи, Бјелуговина, Бјелушине, Бјељевине, Близна, Бован, Божовићи, Борановићи, Будалице, Ваган, Вити Граб, Гаочићи, Гојава, Горња Ријека, Горња Стрмица, Горње Цикоте, Горњи Раванци, Грабовик, Гривин, Даниловићи, Долови, Доња Ријека, Доња Стрмица, Доње Цикоте, Доњи Раванци, Дорићи, Дубац, Дуговјеч, Заграђе, Зарбовина, Златари, Зубач, Зубањ, Јањићи, Књегиња, Ковачи, Косовићи, Кула, Љутава, Међуречје, Микавице, Миоче, Мисајловина, Мокронози, Мрсово, Николићи, Обрвена, Омарине, Омачина, Опутница, Орах, Оскоруша, Пазаље, Паст, Пељевићи, Петачине, Плема, Полимље, Попов До, Похаре, Пребидоли, Прибишићи, Пријеворац, Равне Њиве, Радожеље, Раковићи, Ресићи, Рудо, Рупавци, Саставци*, Сетихово, Соколовићи, Станковача, Старо Рудо, Стргачи, Стргачина, Трбосиље, Трнавци, Трнавци код Рудог, Увац, Устибар, Цвркоте, Чавдари, Џиханићи, Шахдани и Штрпци. Општина Рудо у цјелини је у саставу Републике Српске од њеног настанка. Мјесне заједнице Рудо, Старо Рудо, Мрсово, Сетихово, Стргачина, Миоче, Мокронози, Увац, Штрпци, Бијело Брдо. Становништво 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани. Политичко уређење Општинска администрација Начелник општине представља и заступа општину и врши извршну функцију у Рудом. Избор начелника се врши у складу са изборним Законом Републике Српске и изборним Законом БиХ. Општинску администрацију, поред начелника, чини и скупштина општине. Институционални центар општине Рудо је насеље Рудо, гдје су смјештени сви општински органи. Начелник општине Рудо је Драгољуб Богдановић испред Савеза независних социјалдемократа, који је на ту функцију ступио након локалних избора у Босни и Херцеговини 2020. године. Састав скупштине Општине Рудо је приказан у табели. Познате личности Ромило Јелић, српски архимандрит Војислав Топаловић, политичар Драгољуб Мићовић, архитекта Стеван Мољевић, политичар Милош Видаковић, песник Мехмед-паша Соколовић, османски паша и велики везир српског порекла Види још Рудо Референце Спољашње везе Званична страница општине Рудо (језик: српски) Књига: „Национални састав становништва — Резултати за Републику по општинама и насељеним мјестима 1991.", статистички билтен бр. 234, Издање Државног завода за статистику Републике Босне и Херцеговине, Сарајево. интернет — извор, „Попис по мјесним заједницама“ — https://web.archive.org/web/20090520191154/http://www.fzs.ba/Podaci/nacion%20po%20mjesnim.pdf </noinclude>
Радио и телевизия на Република Сръбска

Радио и телевизия на Република Сръбска (на сръбски: Радио телевизија Републике Српске), съкратено РТРС, е републиканската организация за радио и телевизия на Република Сръбска. Тя е част от системата за публично телевизионно и радиоразпространение на Босна и Херцеговина. Седалището на РТРС се намира в Баня Лука. Външни препратки Радио телевизија Републике Српске – официален уебсайт
Televizija Republike Srpske

Radio Televizija Republike Srpske (Радио Телевизија Републике Српске), abgekürzt RTRS / РТРС, ist der öffentlich-rechtliche Fernsehsender der Republika Srpska mit Sitz in Banja Luka. Der Sender gehört zur öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalt Radio-Televizija Republike Srpske (RTRS), die auch den Radiosender Radio Republike Srpske betreibt. Geschichte Obwohl die öffentlich-rechtliche Rundfunkanstalt der Republika Srpska erst am 30. Dezember 1993 gegründet wurde, startete Sendebetrieb des öffentlich-rechtlichen Fernsehsenders bereits am 19. April 1992. Die erste Sendung, die gesendet wurde, waren Nachrichten. Im Jahr 2001 wurde das Internetangebot der RTRS gestartet, das jeweils Ende 2002, im März 2004, im März 2009 und im Oktober 2012 modernisiert wurde. Seit Juni 2003 strahlt Televizija Republike Srpske auch einen Teletext, der im Oktober 2004 zweimal modernisiert wurde. Generaldirektor der Rundfunkanstalt war von 2002 bis 2013 Dragan Davidović, seit 1. Oktober 2013 ist es Rajko Radovanović. Programm RTRS sendet an Werktagen 18 Stunden am Tag. An Wochenenden wird ein 24-stündiges Programm gesendet. Der Anteil an Eigenproduktionen im Gesamtprogramm beträgt 55 Prozent. Empfang Der Sender wird in der ganzen Republika Srpska über analoges Terrestrisches Fernsehen verbreitet. Deshalb ist auch ein terrestrischer Empfang in Teilen Serbiens, Montenegros und Kroatiens möglich. Seit Juni 2007 ist der Sender über Satellit zu empfangen. Es wird auch ein Livestream angeboten, der den Sender weltweit empfangbar macht. Weblinks Offizielle Website Einzelnachweise
Radio Televizija Republike Srpske

Radio Television of Republika Srpska (Serbian Cyrillic: Радио Телевизија Републике Српске; Serbian Latin: Radio Televizija Republike Srpske; RTRS) is the entity-level public broadcaster of Republika Srpska, one of the two entities of Bosnia and Herzegovina. It operates radio, television and online services, including Radio Republike Srpske, Televizija Republike Srpske and RTRS PLUS. RTRS is based in Banja Luka. It is one of the three public broadcasters in the public broadcasting system of Bosnia and Herzegovina, together with Radio and Television of Bosnia and Herzegovina (BHRT) and Radio-Television of the Federation of Bosnia and Herzegovina (RTVFBiH). Services RTRS operates a 24-hour television channel, Televizija Republike Srpske, and the public radio service Radio Republike Srpske. It also operates RTRS PLUS, a second television channel, and the Music Production unit of RTRS. Most RTRS programming is produced in the Serbian language, using both the Cyrillic and Latin alphabets. The broadcaster's regional radio and television studios are located in cities including Prijedor, Istočno Sarajevo, Bijeljina, Trebinje, Doboj and Brčko. History The radio tradition from which RTRS developed began with Radio Banja Luka. The first experimental programmes of Radio Banja Luka were broadcast in January 1967, while regular broadcasting began on 2 February 1967. Television of Republika Srpska began broadcasting on 19 April 1992, when the first edition of its main news programme was aired from the Banja Luka studio. In May 1992, the Channel S service from Pale also began broadcasting. On 31 December 1993, a common transmission and broadcasting system was established for Srpska radio-television, later Radio Television of Republika Srpska. RTRS later developed as the public broadcasting service of Republika Srpska, with radio, television, multimedia and music-production units. Its website was first launched in 2001 and later expanded into a multimedia portal with live radio and television streams, news, video, audio and teletext services. See also Radio Republike Srpske Televizija Republike Srpske RTRS PLUS Radio and Television of Bosnia and Herzegovina Radio-Television of the Federation of Bosnia and Herzegovina Mass media in Bosnia and Herzegovina References Sources Čokorilo, Radmila. Radio as Media. Banja Luka: Faculty of Philosophy, 2009. ISBN 978-99938-34-95-3. External links Official website (in Serbian)
Radio Televizija Republike Srpske

La Radio Televisión de la República Serbia o República Srpska (en serbio, Радио Телевизија Републике Српске (PTPC); en croata, Radio Televizija Republike Srpske), más conocida por sus siglas RTRS, es la cadena pública a nivel de entidad que opera propios servicios de radio y televisión en la República Srpska. Fue fundada el 19 de abril de 1992 con el nombre de Srpska radiotelevizija. RTRS emite un programa de 24 horas conocido como Televizija Republike Srpske y un canal de radio llamado Radio Republike Srpske. También está Music Production of RTRS, que fue establecido en 2011. La sede de RTRS está en Bania Luka. Los estudios regionales de radio y televisión están en las ciudades bosnias de Prijedor, Sarajevo Oriental, Bijeljina, Trebinje y Brčko. Los programas de radio y televisión están producidos principalmente en serbio, en alfabeto croata o cirílico serbio. Desde abril de 2013, la RTRS posee programas que son emitidos en Eutelsat 16A. A enero de 2015, RTRS consiste de tres unidades organizativas: Radio Republike Srpske (Радио Републике Српске) – servicio de radio pública. Televizija Republike Srpske (Телевизија Републике Српске) – canal de televisión pública. MP RTRS (Музичка продукција РТРС) – producción de música de RTRS. Hay una corporación pública en el establecimiento que debería estar formada por todas las emisoras públicas de Bosnia y Herzegovina. El 19 de abril de 2015, RTRS empezó a emitir un segundo canal llamado RTRS Plus. Historia Los primeros programas experimentales de la Radio Banja Luka fueron emitidos el 25 de enero de 1967, y no fue hasta el 2 de febrero de ese año cuando empezaron los programas regulares. En mayo de 1992, Radio Banja Luka se convierte en un centro de información técnica de la radio serbia, cuya oficina principal estaba en Pale. Más tarde, en diciembre de 1993, la Srpska radiotelevizija (Radio Televisión Serbia) se fundó, y los programas de Banja Luka TV y sus estudios de radio se emitieron bajo demanda. En la actualidad, Radio Republike Srpske tiene un personal permanente de 100 periodistas, editores, cámaras, colaboradores musicales y organizadores. Véase también Radiotelevisión de Bosnia y Herzegovina Referencias Enlaces externos Web oficial de RTRS Web oficial de BHRT Web oficial de RTVFBiH
Radio Televizija Republike Srpske

Radiotelevizija Republike Srpske (RTRS) je entitetska televizija Republike Srpske u Bosni i Hercegovini. Povijest Televizija Republike Srpske je počela s radom 19. travnja 1992. godine kada je emitiran prvi Dnevnik iz banjalučkog studija. "Kanal S" iz tadašnjeg Srpskog Sarajeva počinje s emitiranjem programa 6. svibnja 1992. godine kada je emitiran prvi Dnevnik iz srpskosarajevskog studija, sve do 31. prosinca 1993. godine kada je uspostavljen zajednički sustav prijenosa i emitiranja programa pod nazivom "Srpska radio-televizija". Naziv Srpska radio-televizija (SRT) ostaje u upotrebi sve do 1999. godine, nakon čega RTRS dobiva današnji naziv, JP Radio Televizija Republike Srpske. Službeno je osnovano kao javni servis Odlukom Narodne skupštine Republike Srpske 30. prosinca 1993. godine sa sjedištem u Banjoj Luci. Osnivač Radio televizije Republike Srpske je Republika Srpska. Prvi glavni urednik RTRS je bio Ilija Guzina. Također pogledajte Federalna televizija Vanjske poveznice Službena stranica RTRS
Radiotelevizija Republike Srpske

Radiotelevizija Republike Srpske – publiczny nadawca radiowo-telewizyjny z Republiki Serbskiej, podlegający Bosanskohercegovačkiej radioteleviziji (BHRT). Rozpoczął emisję 19 kwietnia 1992 r., kiedy nadano pierwszy dziennik ze studia w Banja Luce. Firma nadaje całodobowo kanał Televizija Republike Srpske i stację radiową Radio Republike Srpske. Główna siedziba RTRS znajduje się w Banja Luce, a redakcje regionalne funkcjonują w: Prijedorze, Sarajewie Wschodnim, Bijeljinie, Trebinju, Doboju i Brczku. Przypisy
Radio Televiziunea Republicii Srpska

Radio Televiziunea Republicii Srpska (Радио Телевизија Републике Српске) cunoscută la nivel local ca RTRS (PTPC) este rețeaua publică ce operează propriile servicii de radio și televiziune în entitatea bosniacă a Republicii Srpska. RTRS, care a fost înființată în anul 1992, emite 24 de ore de programe de televiziune, cunoscute sub numele de Televiziunea Republicii Srpska, și de programe de radio pe postul Radioul Republicii Srpska. Există, de asemenea, Producția de Muzică a RTRS care a fost înființată în 2011. Sediul central al RTRS este situat în Banja Luka. Studiouri regionale de radio și televiziune sunt situate în următoarele orașe bosniace: Prijedor, Istočno Sarajevo, Bijeljina, Trebinje și Brcko. Programele de radio și de televiziune sunt produse în principal în limba sârbă (în unul din cele două alfabete: latin sau chirilic). Din aprilie 2013, programele proprii ale RTRS sunt difuzate pe Eutelsat 16A (Echipa:platforma Sat). Din ianuarie 2015 RTRS este formată din trei unități organizaționale: Radioul Republicii Srpska – serviciul public de radio (Радио Републике Српске) Televiziunea Republicii Srpska – canalul public de televiziune (Телевизија Републике Српске) MP RTRS – producția de muzică de RTRS (Музичка продукција РТРС) La 19 aprilie 2015 RTRS a început să emită cu un al doilea canal numit RTRS Plus. Istoria Primele programe experimentale ale radioului din Banja Luka au fost difuzate pe data de 25 ianuarie 1967. Programul regulat a debutat la data de 2 februarie 1967. În mai 1992 Radio Banja Luka s-a transformat într-un centru tehnico-informațional al radioului sârb al cărui sediu principal a fost în Pal. În decembrie 1993 a fost înființată Radio Televiziunea Sârbă (SRT) și programele din studiourile de la Banja Luka au fost difuzate la cerere. Radio Republica Srpska are un personal permanent de 100 de jurnaliști, editori, cameramani, colaboratori muzicale și organizatori. Referințe Cokorilo, Radmila. Radio media: Banja Luka: Facultatea de Filosofie, 2009. ISBN 978-99938-34-95-3. Legături externe Site-ul oficial al RTRS Site-ul oficial al BHRT Site-ul oficial al RTVBiH Legături externe Radio Televiziunea Sârbă
Радио и телевидение Республики Сербской

«Радио и телевидение Республики Сербской» или РТРС (серб. Радио-телевизија Републике Српске) — вещательная организация в Республике Сербской. Телеканалы и радиостанции В рамках РТРС действуют: Телевидение Республики Сербской (Телевизија Републике Српске, Televizija Republike Srpske) Радио Республики Сербской (Радио Републике Српске, Radio Republike Srpske) Сигнал РТРС покрывает всю Боснию и Герцеговину и части соседних стран Сербии, Черногории и Хорватии. 22 марта 2015 года был запущен второй телеканал РТРС Плус. Структура телевидения В структуре Телевидения Республики Сербской действуют четыре редакции: редакция информационно-политических передач редакция развлекательных и спортивных передач редакция фильмов и документальных передач редакция культурно-образовательных, детских и молодёжных передач Собственная продукция Голая жизнь — телесериал Почти жизнь — телесериал То тёплое лето — телесериал Дневник РТРС (Новости РТРС) — информационная программа Вијести (Вести) — информационная программа Српска данас (Сербская Сегодня) — информационная программа Панорама Источног Сарајева (Панорама Источно-Сараево) Хроника Поткозарја (Хроника Подкозарья) Хроника Херцеговине (Хроника Герцеговины) Портал — информационная программа Преглед недјеље (Воскресный обзор) У фокусу (В фокусе) Печат (Печать) Пресинг (Прессинг) Мисија (Миссия) — документальная программа о солдатах и командирах Вооружённых сил Республики Сербской Некад било (Когда-то было) Јутарњи програм (Утренняя программа) 7 у 1 (7 в 1) — развлекательная программа Ах, та планета! (Ах, та планета!) — развлекательная программа Сноп (Сноп) — новости сельского хозяйства 100 лица, једна прича (100 лиц, одна история) За друга (Задруга / За друга) Актуелно РТРС (Актуально РТРС) ОдговорНо1 (Ответ-Но[мер]1 / Соответственно1) Ријеч вјере (Слово вере) Огњишта (Очаг) Бањалучка панорама (Баня-Лукская панорама) Квадрат на знање (Квадрат знаний) — образовательная программа Без пардона — скетч-шоу История РТРС начало вещание 19 апреля 1992 года, во время войны в Боснии и Герцеговине, когда в эфире был показан первый выпуск новостей из банялукской студии новостей «Канал С». С начала своей деятельность и вплоть до 1999 года агентство работало под названием «Сербское радио и телевидение» (серб. Српска радио-телевизија). Затем оно получило современное название. См. также СМИ в Республике Сербской Примечания Ссылки Официальный сайт
Počitelj Citadel

Citadel Počitelj (Bosnian, Croatian: Počiteljska tvrđava; Serbian: Почитељска тврђава) is a castle in Bosnia and Herzegovina. This fortress was built by King Tvrtko I of Bosnia in 1383, and had a role of control a merchant route between Bosnian inland and the Adriatic sea coast, via Drijeva trg, through the valley of the Neretva river. The Ottoman Empire extended fortifications greatly, and developed a settlement, with a housings, bath and the mosque. The main tower of Počitelj citadel, Gavran-captain tower (Bosnian: Gavran-kapetanova kula), is erected on a karstic rock hanging high above the Neretva river. Today, it overlooks the historic walled town of Počitelj. See also Blagaj Fortress References
Forteresse de Počitelj

La forteresse de Počitelj se trouve en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire du village de Počitelj et dans la municipalité de Čapljina. Elle remonte au XVe siècle et fait partie de l'« ensemble historique et urbanistique de Počitelj », inscrit sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine et proposé par le pays pour une inscription au patrimoine mondial de l'UNESCO. Localisation Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Čapljina Forteresses de Bosnie-Herzégovine Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail des châteaux Portail de l’histoire militaire Portail de la protection du patrimoine
Associació de Futbol de Bòsnia i Hercegovina

L'Associació de Futbol de Bòsnia i Hercegovina (en bosnià: Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine, FSBiH; en serbi: Фудбалски савез Босне и Херцеговине, ФСБиХ o Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine, FSBiH); en croat: Nogometni Savez Bosne i Hercegovine, NSBiH) dirigeix el futbol a Bòsnia i Hercegovina. És l'encarregada d'organitzar les principals lligues del país, la Lliga bòsnia de futbol, les lligues amateurs, la Copa bòsnia de futbol i la Selecció de futbol de Bòsnia i Hercegovina. Vegeu també Futbol a Bòsnia i Hercegovina Enllaços externs Associació de Futbol de Bòsnia i Hercegovina - Lloc web oficial
Bosnien-Hercegovinas fodboldforbund

Nogometni/Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine (bosnisk og serbisk: Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine, FSBiH) (kroatisk: Nogometni Savez Bosne i Hercegovine, NSBiH), som kan kortfattes til NFSBIH, er Bosnien-Hercegovinas nationale fodboldforbund og dermed det øverste ledelsesorgan for fodbold i landet. Et andet større bosnisk forbund er Republika Srpskas fodboldforbund, som dog har langt mindre indflydelse. NFSBIH blev grundlagt i 1992 og fik medlemskab i UEFA og FIFA i 1996. Det administrerer bl.a. Premijer Liga BiH og Bosnien-Hercegovinas fodboldlandshold. Kontroverser Forbundet er upopulært og forhadt blandt de bosniske fodboldfans. Det er blevet anklaget for korruption (fiksede resultater og bestikkelse) og personer i den øverste ledelse har vist åbenlys fjendtlighed overfor landsholdet (f.eks. heppede den tidligere præsident Milan Jelić på Serbien, da de to lande mødtes, mens hans efterfølger Iljo Dominković foretræk det kroatiske landshold). Den nuværende generalsekretær Munib Ušanović er lige nu tiltalt for skatteunddragelse og magtmisbrug. Det har resulteret i store protester fra landets borgere. Udelukkelse Den 1. april 2011 blev forbundet suspenderet fra både FIFA og UEFA, da forbundet ikke opfyldte de krav forbundene stillede. Det bosniske forbund er struktureret således at der er tyve delegerede fra hver af landets etniske grupper, det være sig bosniere, serbere og kroatere. Denne strukturering bryder hverken FIFA eller UEFA sig om, da de mener at der skeles til etnicitet i denne opbygning og der er imod deres regler. Både FIFA og UEFA havde på møder (28. oktober 2010 og 4. oktober 2010), givet det bosniske forbund indtil 31. marts 2011 til at få styr på struktureringen, så det stemte overens med de regler de to forbund har. På et møde i det bosniske forbund den 29. marts 2011, stemte kun 22 ud af 54 delegerede for ændringen, hvilket betyder at hverken klubhold eller landshold fra Bosnien-Hercegovina har tilladelse til at deltage i internationale kampe. Findes der ikke en løsning på problemet inden den 3. juni 2011, trækkes Bosnien-Hercegovina ud af kvalifikationen til EURO 2012, der skal afholdes i Polen og Ukraine. Referencer Ekstern henvisning NFSBIH.ba