NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Mosquée de Behram-bey

La mosquée de Behram-bey (en bosnien : Behram-begova džamija ou Behram-efendijina džamija) est une mosquée située à Banja Luka, l'actuelle capitale de la république serbe de Bosnie en Bosnie-Herzégovine. Construite à la fin du XVIe siècle ou au début du XVIIe siècle, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, elle a été partiellement reconstruite en 1999. Localisation La mosquée de Behram-bey est située rue Avde Gazića dans le faubourg de Desna Novoselija sur la rive droite de la rivière Vrbas. Histoire La mosquée de Behram-bey a été construite à la fin du XVIe siècle ou début du XVIIe siècle. Selon la tradition, elle a été édifiée sur l'ordre de Behram-effendi ; selon la même tradition, son frère était Osman-bey Đumišić, qui a lui aussi commandité une mosquée dans le quartier de Gornji Šeher à Banja Luka. Behram-effendi faisait partie d'un ordre de derviches. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, la mosquée a été partiellement reconstruite en 1999. Architecture La mosquée de Behram-bey fait partie des mosquées à sofa et à minaret en bois. Le porche de l'édifice est lui aussi fait de bois. À la droite de l'entrée se trouve une kuja, une petite salle semi-souterraine destinée au culte et à la prière ; on y descend par cinq marches de pierre. La salle, construite à taille humaine, mesure 3,10 m de long et 1,60 m de large, pour une hauteur de 1,90 m, avec une voûte en berceau. Le long des murs gauches et droits courent deux étagères où l'on pouvait déposer des bougies ou des livres. Le mur du fond est occupé par un mirhab surmonté d'une petite fenêtre. Notes et références Voir aussi Articles connexes Banja Luka Architecture à Banja Luka Architecture islamique Monuments nationaux de Banja Luka Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Бехрам-бегова џамија (Новоселија)

Бехрам-бегова џамија или Бехрам-ефендијина џамија је џамија у бањалучком насељу Новоселија. Проглашена је за национални споменик Босне и Херцеговине и налази се на Листи непокретних културних добара Републике Српске. Локација Бехрам-бегова џамија налази се у улици Авде Газића у Десној Новоселији на десној обали Врбаса. Историја Изграђена је крајем шеснаестог или почетком седамнаестог вијека. По народној легенди оснивач је Бехрам-ефендија који је у Крајину дошао из Ђумиша изАнадолије, по чему је добио презиме Ђумишић. Бехрам-ефендија је био припадник неког дервишког реда пошто је уз џамију изградио и подземну просторију која је служила за осамљивање у молитви. Натпис на минберу потиче из 1637. године. Натпис је гласио: "Писао сам књиге цијели живот и кроз цијели дан, а доћи ће вријеме и оне ће се продавати будзашто." Опис добра Џамија је оштећена у току Отаџбинског рата у Републици Српској. Литература
Mosquée de Gazanfer-bey

La mosquée de Gazanfer-bey (en bosnien : Gazanfer-begova džamija), également connue sous le nom de Gazanferija, est une mosquée située à Banja Luka, l'actuelle capitale de la république serbe de Bosnie en Bosnie-Herzégovine. Construite en 1578, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, elle est en cours de reconstruction. Localisation La mosquée de Gazanfer-beg est située au centre de Banja Luka, dans le quartier de la Mala čaršija, rue Mirko Kovačević, sur la rive droite de la rivière Vrbas. Histoire La mosquée de Gazanfer-beg a été construite à la fin du XVIe siècle, sans doute en 1578, sur l'ordre de Gazanfer-bey, un contemporain de Ferhat-pacha Sokolović et de Hassan-effendi Defterdar ; haut dignitaire de Banja Luka, il possédait un vaste domaine dans la ville, avec des revenus estimés à 99 000 akçes. De plan carré, la mosquée était surmontée d'un dôme, telle qu'on peut la voir sur une carte datant de 1737. À l'origine, elle était dotée d'un porche en bois, remplacé au XIXe siècle par une structure en pierre. À côté de l'édifice, deux turbes furent édifiés, sans doute pour abriter les tombes du donateur et de sa famille. En 1993, lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, la mosquée de Gazanfer-bey fut dynamitée mais les turbes ne furent pas endommagés. La mosquée est aujourd'hui en cours de reconstruction. Notes et références Voir aussi Articles connexes Banja Luka Architecture à Banja Luka Architecture islamique Monuments nationaux de Banja Luka Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Газанферија џамија

Газанферија џамија, позната и као Газанфер-бегова џамија, јесте џамија у бањалучком насељу Обилићево, односно у историјском делу града познатом као Доњи Шехер или Мала чаршија. Налази се на десној обали Врбаса, у подручју улице Милована Глишића, а припада Исламској заједници у Босни и Херцеговини. Подручје и остаци градитељске целине Газанферија џамије уврштени су на листу националних споменика Босне и Херцеговине. Натпис о градњи џамије није сачуван, али се њено подизање обично смешта у крај 16. века. Оснивач је био Газанфер-бег, заим (назив за припадника османске војне и земљопоседничке класе) и војвода Босанског пашалука, који се као сведок јавља у Ферхад-пашиној вакуфнами из 1578. Његова сопствена вакуфнама није сачувана, па се подаци о настанку џамије изводе из каснијих извора, архитектонских одлика и историјског контекста бањалучких исламских задужбина из османског раздобља. Историја Газанферија је настала у време интензивног урбаног развоја Бање Луке под османском влашћу, када се град развијао као административно и занатско средиште Босанског пашалука. Газанфер-бег је био савременик Ферхад-паше Соколовића и Хасан-ефендије Дефтердара, што је један од разлога због којих се градња џамије датује у крај 16. века. Џамија је служила верским потребама махале на десној обали Врбаса, а њен комплекс обухватао је молитвени простор, харем и турбета повезана са оснивачем и његовом породицом. Током 19. века измењен је изглед улазног дела џамије. Отворени трем са софама, који је првобитно почивао на дрвеним стубовима, тада је зазидан, чиме је проширен затворени простор објекта. Према предању које бележе описи џамије, овај захват извео је хаџи Феслија, тадашњи управник вакуфа. Зазидани простор трема касније је служио и за верску поуку. Газанферија је минирана и срушена 4. јула 1993, у време рата у Босни и Херцеговини. Истог дана срушене су и друге бањалучке џамије, међу њима Јама џамија, Мехди-бегова џамија и Хаџи Бегзад џамија. Након рата покренута је обнова комплекса, а остаци градитељске целине и даље воде као заштићено културно-историјско добро. Архитектура Џамија је имала правилну квадратну основу, због чега се претпоставља да је у првобитном облику била покривена куполом. На картама из 1737. приказана је као куполна џамија, док се касније претпоставља да је, након рушења првобитне камене куполе, добила четвороводни кров и дрвену куполу испод њега. Дрвена купола била је осликана арабескама у аустроугарском периоду. На спољној страни улазног зида налазила су се два симетрично постављена камена михраба, изведена са сталактитним украсима, док је главни портал био обрађен репрезентативније, са каменом плочом на којој је био исписан текст из Курана. Заштита Комисија за очување националних споменика уврстила је подручје и остатке градитељске целине Газанферија џамије, са турбетима и харемом, међу националне споменике Босне и Херцеговине. У валоризационој документацији Града Бање Луке ова целина наведена је као просторна културно-историјска целина у Обилићеву, подигнута крајем 16. века, са напоменом да је објекат срушен 1993. Види још Списак џамија у Бањој Луци Вјерски објекти у Граду Бањој Луци Референце
Mosquée de Hadži Zulfikar

La mosquée de Hadži Zulfikar (en bosnien : Hadži Zulfikareva džamija ou Tulekova džamija) est une mosquée située à Banja Luka, l'actuelle capitale de la république serbe de Bosnie en Bosnie-Herzégovine. Construite vers 1760, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, elle a été reconstruite entre 2003 et 2007. Localisation La mosquée de Hadži Zulfikar est située rue Karajlića, dans le faubourg de Lijeva Novoselija, sur la rive gauche de la rivière Vrbas. Notes et références Voir aussi Articles connexes Banja Luka Architecture à Banja Luka Architecture islamique Monuments nationaux de Banja Luka Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Тулекова џамија

Тулекова или Хаџи Зулфарева џамија је џамија која се налази у бањалучком насељу Новоселија. Названа је Тулековом, због млинарске породице Тулек која ју је одржавала. Историјат Џамија је изграђена 1760. године. Према концепту просторне организације припада типу џамија са отвореним тремом, четвороводним кровом и дрвеном мунаром. Улазни трем и централни молитвени простор повезани су четвороводним кровом у једну целину. Објекат има скоро квадратину основу димензија приближно 7 х 7 метара. Срушена је током Рата у Босни и Херцеговини 17. маја 1993. године. У периоду од 2003. до 2007. године извршена је градња новог објекта на месту порушеног и то уз употребу савремених материјала. Овом приликом су измењене хоризонталне и вертикалне димензије објекта, као и изглед мунаре. Референце Литература Алија Бејтић, Бања Лука под турском владавином, Архитектура и територијални развитак града у 16. и 17. вијеку, Наше старине И (Годишњак Завода за заштиту споменика културе СР Босне и Херцеговине), Сарајево, 1953. Сабира Хусеџиновић, Џамије Бања Луке у плановима аустријских ратних карата из 18. вијека, Прилози за оријенталну филологију 47-48, Оријентални институт, Сарајево, 1999. Сабира Хусеџиновић, елаборат о Хаџи Зулфикаровој џамији у Бањој Луци израђен за Комисију за очување националних споменика на основу грађе у рукопису необјављене књиге: "Документи опстанка, џамије у Бањој Луци", 2003.
Mosquée de Mehdi-bey Imamović

La mosquée de Mehdi-bey Imamović (en bosnien : MMehdi-bega Imamovića džamija) est une mosquée située à Banja Luka, l'actuelle capitale de la république serbe de Bosnie en Bosnie-Herzégovine. Construite au début du XVIIe siècle, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, elle a été reconstruite en 2008. Localisation La mosquée de Mehdi-beg est située, rue Kozarska, dans le faubourg de Hiseta (aujourd'hui Kočićev vijenac), à mi-chemin entre les faubourgs de Donji et Gornji Šeher (aujourd'hui Srpske Toplice), sur la rive gauche de la rivière Vrbas. Elle appartient au Conseil de la communauté islamique de Banja Luka. Histoire La mosquée de Mehdi-beg n'est pas mentionnée dans le recensement du sandžak de Bosnie qui a eu lieu en 1604. Elle date probablement du début du XVIIe siècle. Elle doit son nom à son fondateur, Mehdi-bey Imamović, mentionné en 1618. La mosquée a été dynamitée lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine en 1993. Elle a été partiellement reconstruite en 2008. Architecture La mosquée de Mehdi-beg faisait partie du type de mosquée à espace unique avec minaret de bois. Notes et références Voir aussi Articles connexes Banja Luka Architecture à Banja Luka Architecture islamique Monuments nationaux de Banja Luka Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Mosquée de Potok (Banja Luka)

La mosquée de Potok (en bosnien : Potočka džamija) est une mosquée située à Banja Luka, l'actuelle capitale de la république serbe de Bosnie en Bosnie-Herzégovine. La mosquée de Potok est également connue sous le nom de mosquée de Hadži Perviz ou de nouvelle mosquée. Elle doit son nom au ruisseau (potok) qui coule à proximité. Construite en 1630, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, elle est actuellement en reconstruction. Localisation La mosquée de Potok est située dans le quartier et la communauté locale de Mejdan (aujourd'hui Obilićevo), sur la rive droite de la rivière Vrbas. Elle se trouve rue Patrijarha A. Čarnojevića, à l'angle des rues M. Karabegovića et F. Dedića. Histoire La mosquée de Potok est une fondation de Hadži Perviz, un dignitaire ottoman sans doute originaire de Banja Luka. Elle a été construite avant le 10 mai 1630 dans le quartier de la Mala čaršija. L'acte de fondation précise que Hadži Perviz fit également construire sept boutiques destinées à l'entretien et au fonctionnement de la mosquée, dont une boulangerie dotée d'un capital de 3 600 akçes, un lieu pour prendre les repas, une fabrique de chandelles ; on y trouvait aussi un étameur, un barbier et un épicier. En 1635, il y adjoignit quatre échoppes supplémentaires. En 1993, lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, la mosquée fut incendiée et gravement endommagée. Elle est actuellement en cours de reconstruction. Architecture La mosquée de Potok était la plus petite mosquée de Banja Luka. Elle est caractéristique des mosquées à espace unique avec un minaret en bois. Notes et références Voir aussi Articles connexes Banja Luka Architecture à Banja Luka Architecture islamique Monuments nationaux de Banja Luka Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Поточка џамија

Поточка џамија, позната и као Хаџи Первизова џамија, џамија је која се налази у Бањој Луци, у главном граду Републике Српске. Џамија је такође позната као и Хаџи Первизова или Нова џамија. Име је добила по потоку који се налази у близини. Изграђена је 1630. године и налази се на списку Националних споменика Босне и Херцеговине. Била је срушена током рата 1993. и тренутно је у реконструкцији. Локализација Џамија се налази у Мејдану, градској четврти у Бањој Луци, на десној обали Врбаса јужно од центра града, који се знатно развио након изградње објекта. Поточка џамија се прецизније налази у улици Патријарха А. Чарнојевића, на углу улице Карабеговића и Дедића. Историја Поточку џамију изградио је Хаџи Первиз, отомански достојанственик пореклом из Бање Луке. Изграђена је пре 10. маја 1630. године у градској четврти Мала Чаршија, на земљишту које је Хаџи Первиз наследио од својих родитеља. Грађевински акт показује да је Хаџи Первиз такође изградио седам продавница за одржавање и рад џамије, укључујући пекару са 3600 акчи капитала, место за јело и фабрику свећа. Поред је такође био и лимар, берберин и бакалин. Године 1635. изградио је још четири радње. Архитектура Џамија је била најмања џамија у Бањој Луци. Карактеристична је по минерату од дрвета, високе куле са куполама на врху. Главни улазни простор је био 5,50×5,50 m, док је габарентна мера била 7,00×10,50 m. Трем су подуприрала четири дрвена стуба. Референце Литература Bejtić, Alija (2007). Banjaluka pod osmanskom vladavinom: arhitektura i teritorijalni razvitak grada (на језику: енглески). Bošnjačka zajednica kulture "Preporod". ISBN 978-99938-761-9-9. Приступљено 6. 11. 2020. Kreševljaković, Hamdija (1991). Izabrana djela (на језику: бошњачки). Veselin Masleša. ISBN 978-86-21-00505-5. Приступљено 6. 11. 2020. Mujezinović, Mehmed (1974). Islamska epigrafika u Bosni i Hercegovini (на језику: хрватски). Veselin Masleša. Husedžinović, Sabira (2017). Džamije Banje Luke u planovima austrijskih ratnih karata iz XVIII stoljeća (на језику: енглески). стр. 101—125. Приступљено 6. 11. 2020. Džamije sa drvenom munarom u Bosni i Hercegovini, Madžida Bećirbegović, Sarajevo Publishing, POINT knjižara, on-line trgovina (на језику: бошњачки). Приступљено 6. 11. 2020.
List of lakes of Bosnia and Herzegovina

Natural lakes in Bosnia and Herzegovina take 67.5 square kilometres (26.1 sq mi), which is a little more than 0.12% of the total surface area of Bosnia and Herzegovina. Buško Blato is the largest lake, its size being 56.7 km2. Blidinje lake is the largest natural mountain lake in Bosnia and Herzegovina, with surface area varying between 2.5 and 6 square kilometres (0.97 and 2.32 sq mi), and Buško Blato lake with its size of 56.7 square kilometres (21.9 sq mi) is the biggest artificial accumulation in Bosnia and Herzegovina; this lake was made from accumulation of water from the Buško Blato marshland, earlier natural slough and morass system. The total size of all lakes is 1/10 as large as the world average. Because of this, natural lakes in Bosnia and Herzegovina are not economically important. All the natural lakes of Bosnia and Herzegovina are younger than 9000 years, unlike the other European lakes. This was concluded after the explorations of absolute age of the lake silt. It was written in older literature that the mountain lakes of Bosnia and Herzegovina were made because of glacial movements, and the lower altitude lakes of river flows in combination with glaciations, but many other facts were unattended. In the mountain parts of Bosnia and Herzegovina animal husbandry had a crucial impact on lakes. Every ranch had its own lake which served as a cattle watering-place. If there were no natural lakes in Bosnia and Herzegovina, then the artificial lakes were made, for example Jugovo Lake at Zelengora mountain. Unlike the mountain lakes of Bosnia and Herzegovina, Plivsko Lake was made of a natural chemical precipitate of carbonate minerals and forming travertine sediment in the process. The subsistence of these lakes is highly threatened by urbanisation, which began in the 1960s. Hutovo Blato was made in the valley of the Neretva river and its existence depends on the energy and meliorative attempts in the underflow of Neretva river. Ichthyological research of natural lakes of Bosnia and Herzegovina began in 1924 and that research determined good natural and biological opportunities for the fish farming. List of lakes * Artificial/Natural - Abandoned surface mineshaft subsequently flooded with underground wells; * Natural/Artificial - Of natural origin with a subsequent works on regulating the quantity of water and/or increasing depth and/or arranging the environment. See also List of lakes List of rivers of Bosnia and Herzegovina References External links Bistro BiH - Anglers web portal of Bosnia and Herzegovina
Bužimsko jezero

Bužimsko jezero je jezero u Bosni i Hercegovini, smješteno par kilometara od Bužima, u selu Vrhovskoj. Jezero se nalazi ispod napuštenog rudnika mangana i napravljeno je za potrebe rudnika. Jezero je površine oko 2 hektara i najveće dubine oko 7 metara, s muljevitim dnom. Izvori
Bužimsko jezero

Bužimsko jezero je jezero na severozapadu Bosne i Hercegovine, smešteno par kilometara od Bužima, u selu Vrhovska. Jezero se nalazi ispod napuštenog rudnika mangana za čije je potrebe i napravljeno. Jezero je površine oko 2 hektara i najveće dubine oko 7 metara, sa muljevitim dnom. Референце Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.
Bijelo jezero (Treskavica)

Bijelo jezero nalazi se na Treskavici u Bosni i Hercegovini i na najvišoj nadmorskoj visini od svih Treskavičkih jezera tj. na 1697 metara nadmorske visine. Dužina jezera je oko 140 metara, širina oko 70 metara, a dubina oko 0,5 m. U jezeru nema ribe. Izvori
Бијело језеро (Трескавица)

Бијело језеро је језеро у Федерацији БиХ, у Босни и Херцеговини. Налази се на планини Трескавица, у близини границе са Републиком Српском. Ово је језеро на највишој надморској висини од свих Трескавичких језера, и она износи 1.703 метара. Дужина језера је око 140 метара, а ширина износи око 70 метара. Дубина језера је око пола метра. У језеру нема рибе. Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3. Спољашње везе „Чланак о језеру на www.bistrobih.ba”.
Old town of Visoki

The Old town of Visoki (Serbo-Croatian: Stari grad Visoki, Стари град Високи, pronounced [ʋǐsoki:]) was a medieval royal castle town built during the 14th century on the top of the hill overlooking town of Visoko, Bosnia and Herzegovina. The first mention of the town was on 1 September 1355, in the charter "in castro nosto Visoka vocatum" written by Tvrtko I of Bosnia while he was a young ban. The town was presumably abandoned before 1503, as it is not mentioned in the Turkish-Hungarian treaty from the mentioned year. In 1626, Đorđić mentioned Visoki among abandoned towns. Location and size The Old Town of Visoki is at the top of Visočica hill, 213 metres (699 ft) high. Its position provides an excellent view at the plains below. The entry to the castle is on the southwest side, with two lookout towers. Passing through the entry you enter a part that is called Podvisoki, which was quite small, measuring 60 by 25 metres (197 by 82 ft) and has signs and remains of early medieval houses. The thickness of the castle town walls is about 2 metres (7 ft). Its position provides an excellent view at the plains below bordered by the mountains Romanija, Jahorina, Treskavica and Bjelašnica in the east and southeast, Bitovnja in the south, the mountain Zec and Vranica in the Southeast, Vlašić in the west, and Tajan and Zvijezda in the north. Historic importance The primary function of the old town of Visoki was defense, but it was also a place where a lot of medieval Bosnian rulers issued various documents and charters. The first mention of the town itself was in a charter written by the young Tvrtko I named in castro nosto Visoka vocatum on 1 September 1355. The final document of importance signed there was by Tvrtko Borovinić in 1436, showing that it was also of high importance to Bosnian nobility. List of written documents 1355 – Tvrtko I Kotromanić writes charter in castro nostro Visoka vocatum. 1398 – Priboje Masnović, duke who was accepted as Ragusa citizen. 1402 – Bosnian king Stjepan Ostoja writes charter pod gradom Visoki (beneath town Visoki). 1404 – Bosnian king Ostoja writes charter pod Visokim (beneath Visoki). 1404 – Two papers were published which were subject of law dispute in Ragusa. 1420 – Great Bosnian duke Batić Mirković became very ill; he was buried in village of Kopošići. 1429 and 1436 – Duke Tvrtko Borovinić written papers na Visokom (on Visoki). These papers were last direct sources of old town of Visoki. See also Visoko Visoko during the Middle Ages History of Bosnia and Herzegovina References External links Old town of Visoki becomes a national landmark (in Bosnian)