NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Тузла (аеропорт)

Міжнародний аеропорт Тузла (босн. Međunarodni aerodrom Tuzla/Међународни аеродром Тузла) (IATA: TZL, ICAO: LQTZ) — аеропорт поруч з містом Тузла, Боснія і Герцеговина. Є аеропортом спільного базування. Може приймати цивільні комерційні літаки з 06:00 до 20:00 та літаки авіації загального призначення і корпоративної авіації з 06:00 до 17:00. Аеропорт є хабом для: Wizz Air Історія Міжнародний аеропорт Тузла — один з найбільших воєнних аеропортів колишньої Югославії. В 1992 році контроль над ним отримали миротворчі сили ООН, а з 1996 року він є головним аеропортом SFOR, миротворчого підрозділу в Боснії та Герцеговині. В 1998 році кантон Тузла відкрила в Тузлі цивільний аеропорт. Міжнародний аеропорт Тузла було відкрито 10 жовтня 1998 року як цивільний аеропорт, але при цьому авіабаза в Тузлі продовжує функціонувати. Авіакомпанії та призначення (травень 2023) Пасажирські Статистика Пасажирообіг Примітки Посилання Офіційний сайт [Архівовано 13 квітня 2020 у Wayback Machine.] Історія інцидентів аеропорту TZL на Aviation Safety Network Інформація про аеропорт LQTZ з сайту Great Circle Mapper. Джерело: DAFIF (на жовтень 2006 р.) Поточна погода у LQTZ на сайті NOAA/NWS Інформація про аеропорт LQTZз сайту World Aero Data.. Джерело: DAFIF.
Nova TV (Bosna i Hercegovina)

Nova BH je komercijalni TV kanal Bosne i Hercegovine s nacionalnom pokrivenošću koji je pokrenut 31. svibnja 2003. godine pod imenom Pink BH, pod okriljem srbijanske Pink media grupe. Promjena imena kanala dogodila se 9. listopada 2018., zbog promjene vlasničke strukture, odnosno prodaje tvrtci United Media koja je u vlasništvu tvrtke United Group, vlasnika televizijskih kanala Pink BH & Pink M (danas Nova BH & Nova M) u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori tijekom lipnja 2018. godine. I danas postoje kanali Pink M i Pink BH ali oni su sada kabelski, za razliku od Nove BH & Nove M (bivše Pink BH & Pink M) koje su zemaljske. Program Nova BH emitira najveće nogometne priredbe u naredne četiri godine uključujući i utakmice koje će igrati reprezentacija Bosne i Hercegovine u UEFA Liga nacija i kvalifikacije za Europsko prvenstvo 2020. godine. Također, Nova BH će emitirati i kvalifikacije za reprezentaciju Bosne i Hercegovine za Svjetsko prvenstvo 2022. Osim reprezentativnih utakmica, Nova BH prenosit će i utakmice UEFA Lige prvaka koje se igraju srijedom. Osim bogatog sportskog programa, Nova BH emitira i hrvatske programe iz Nove TV kao što su: Ples sa zvijezdama, Supertalent, Tvoje lice zvuči poznato, Farma i slični programi takvog karaktera kao i hrvatske domaće serije sa Nove TV kao što su: Na granici, Kud puklo da puklo, Dar Mar, i slični programi zabavne i dramske karakteristike iz te televizijske kuće. Osim hrvatskih sadržaja sa Nove TV, preuzimaju se i srpski programi zabavne karakteristike sa Nove S televizije koja je članica United Grupe kao i Nove TV i Nove M kao što su game show Totalni obrt te preuzimaju se srpski programi iz okrilja Grand Produkcije kao što su: Grand Stars, Zvezde Granda, Nikad nije kasno, Zvezde Granda Specijal, Grand parada, Praktična žena, Nedjeljno popodne sa Leom Kiš i slično. Informativne emisije Nove BH zovu se Dnevnik koji se emitira uživo svaki dan od 18:30, te Vijesti koje se emitiraju uživo svaki dan po rasporedu na televiziji. Dostupnost kanala Kanal je dostupan za praćenje putem zemaljskog signala te Telemach i Total TV-a u Bosni i Hercegovini. BH Telecom, Eronet i Mtel odbili su ponudu United Medije te su iz svoje ponude izbacili sve kanale United Media grupe. Izvori Vanjske poveznice Službena web stranica
Нова (Босна и Херцеговина)

Нова је босанскохерцеговачка телевизијска станица са седиштем у Сарајеву. Налази се у власништву предузећа United Media. Основана је 31. маја 2003. под именом Пинк БХ у власништву предузећа Pink International Company. Од 9. октобра 2018. до 1. јануара 2023. носила је име Нова БХ, након чега је назив скраћен на само Нова. Нова је за врло кратко време успела освојити гледаоце широм Босне и Херцеговине захваљујући телевизијским серијма и емисијама које су постале значајан део програма ове телевизијске куће, али и телевизијским пројектима као што су Звезде Гранда и Никад није касно, као страним филмским програмом и домаћим серијама из продукције United Media. Историја Након више од 15 година постојања телевизије Pink BH, 24. априла 2018. тадашњи власник Жељко Митровић је потврдио да се воде преговори о продаји Пинк БХ. 5. јуна 2018. године Жељко Митровић и Pink Media Group су потврдили медијима да ће се развој групе усредсредити на пословање у Србији и Европи, као и да је Pink BH продат фирми United Group. Услед промене власничке структуре, уследио је „ре−брандинг” телевизије, који подразумева и промену имена у Nova BH, која је ступила на снагу 9. октобра 2018. године, те је тако Босна и Херцеговина добила нову националну телевизију. Од 2023. назив је скраћен на само Nova. Програм Nova емитује свој програм произведен у Сарајеву, као што су Dnevnik , Vijesti, Nova IN и друге. Осим ових, Nova емитује забавне програмске садржаје у продукцији хрватске Nove TV, као што су Суперталент, Вече са звездама, Твоје лице звучи познато и MasterChef, али и емисије произведене у оквиру српске Гранд продукције попут Звезде Гранда, Звезде Гранда — Специјал и Никад није касно, те емисијама Вече са Иваном Ивановићем, 24 минута са Зораном Кесићем, Практична жена, Домаћинске приче, Недељно поподне са Леом Киш, квиз Тотални обрт, Здраво мисли, Мистер кичен и многе друге. Од серијског програма Nova преноси како турске серије тако и домаће серије из продукције хрватског огранка Nove TV — серије Кумови, Куд пукло да пукло, Дар-мар, Друго име љубави и Заувијек сусједи и серија из оригиналне продукције United Media. У програму Nove приказују се и најновије епизоде једне од најпопуларнијих босанскохерцеговачких серија Луд, збуњен, нормалан, као и нова серија Феђе Исовића Не дирај ми маму. Види још Нова (Хрватска) Нова (Србија) Нова (Црна Гора) Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Istočno Sarajevo

Istočno Sarajevo (serbisch-kyrillisch Источно Сарајево), zu deutsch „Ost-Sarajevo“, ist ein Stadtteil in Bosnien und Herzegowina. Es handelt sich dabei um die seit dem Bosnienkrieg in der Republika Srpska liegenden Teile von Sarajevo, ergänzt um einige östliche Vorstadtgemeinden. Die Stadt war bis 2008 de jure Hauptstadt der Republika Srpska – in den Jahren des Krieges befand sich der Regierungssitz in Pale. Seit 1998 befindet sich das administrative Zentrum der Entität allerdings in Banja Luka. Im zu großen Teilen dünn besiedelten Gebiet von Istočno Sarajevo leben etwa 65.000 Menschen. Geografie Das Stadtgebiet gliedert sich in die Gemeinden Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilidža, Istočni Stari Grad, Pale, Trnovo und Sokolac mit einer Gesamtfläche von über 1400 km². Einen großen Teil dieser Fläche nehmen die bewaldeten Berge der Gebirgszüge Jahorina (mit dem Berg Trebević), Bjelašnica und Romanija ein, sodass von einer Stadt im eigentlichen Sinne nicht die Rede sein kann. Der städtische Entwicklungskern liegt in Istočno Novo Sarajevo (Lukavica) und Istočna Ilidža (Kasindo und ein Teil von Dobrinja). Die übrigen Gemeinden sind mit Ausnahme der nach dem Krieg stark gewachsenen Stadt Pale eher ländlich strukturiert. Es grenzt an die Gemeinden Han Pijesak, Kalinovik und Rogatica in der Republika Srpska, Sarajevo-Stari Grad, Sarajevo-Novi Grad, Novo Sarajevo, Sarajevo-Centar, Ilijaš, Ilidža und Trnovo (FBiH) im Kanton Sarajevo, Olovo im Kanton Zenica-Doboj und Pale-Prača und Foča-Ustikolina im Kanton Bosnisches Podrinje. Bauwerke In der Stadt steht die dem Heiligen Vasilije Ostroški dem Wundertäter, geweihte Kirche Hl. Vasilije Ostroški. Einzelnachweise Weblinks Stadtverwaltung von Istočno Sarajevo
Istočno Sarajevo

Istočno Sarajevo (en serbe cyrillique : Источно Сарајево ; en français : Sarajevo orientale), autrefois appelée Srpsko Sarajevo, est une ville (au sens administratif) de Bosnie-Herzégovine. Elle est située dans l'est de la ville de Sarajevo et fait partie de la république serbe de Bosnie. Selon les premiers résultats du recensement bosnien de 2013, elle compte 64 966 habitants. Géographie Climat Histoire Étymologie et formation Istočno Sarajevo signifie en serbe Sarajevo orientale. Une partie de la ville est en effet constituée de quartiers ayant fait partie de Sarajevo jusqu'à la guerre des années 1990, et qui ont été inclus dans la république serbe de Bosnie à la suite des accords de Dayton de 1995 : ceci concerne notamment les municipalités (sous-divisions de la ville) d'Istočno Novo Sarajevo, Istočna Ilidža et Istočni Stari Grad. D'autres municipalités telles que Pale, Sokolac et Trnovo, plus grandes en superficie et formées essentiellement de zones rurales et suburbaines, existaient en tant que telles avant la guerre. Il est à noter que Pale avait la fonction de capitale de la république serbe de Bosnie du début de la guerre à 1998 (date à laquelle celle-ci a été transférée à Banja Luka); et qu'elle a joué un rôle stratégique pour les forces serbes pendant le siège de Sarajevo. Organisation administrative Six municipalités forment le territoire de la ville d'Istočno Sarajevo : Istočna Ilidža Istočno Novo Sarajevo Istočni Stari Grad Pale Sokolac Trnovo Politique À la suite des élections locales de 2012, les 31 sièges de l'assemblée municipale se répartissaient de la manière suivante : Nenad Samardžija, membre du Parti démocratique serbe (SDS), a été élu maire de la ville. Culture Sport Éducation Économie Tourisme On trouve plusieurs églises orthodoxes dans la ville: l'église de la Dormition de Marie (à Pale), du XIXe siècle, et l'église de saint-Basile d'Ostrog (en serbe: Sveti Vasilije Ostroški) dans Istočna Ilidža; celle-ci fut construite juste avant la guerre, durement endommagée pendant celle-ci puis reconstruite en 1998. Médias Transports Personnalités Notes et références Voir aussi Articles connexes Villes de Bosnie-Herzégovine Municipalités de Bosnie-Herzégovine Liens externes (sr + hr + de + en + ru) Site officiel (en + sr) Office du tourisme (en) Vue satellite de Istočno Sarajevo sur fallingrain.com Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de la Serbie et du peuple serbe
Istočno Sarajevo

Istočno Sarajevo je jedan od dvadeset i pet službenih gradova u Bosni i Hercegovini. Dio je Sarajeva koji je pao pod Republiku Srpsku te mu je promijenjeno u Srpsko Sarajevo. Odlukom Ustavnog suda BiH taj naziv proglašen neustavanim i diskriminatorskim prema Bošnjacima, Hrvatima i ostalim građanima koji nisu srpske nacionalnosti, jer je u svom nazivu sadržavao odrednicu "srpski". Potom je preimenovan u Istočno Sarajevo. Nalazi se u istočnom dijelu Bosne i sastoji se od šest općina, među kojima su također i općine koje su prema odluci Ustavnog suda BiH izgubile odrednicu "srpski". Istočno Sarajevo je nastalo tijekom rata u Bosni i Hercegovini od općina i područja u okolini Sarajeva, koje su prema Daytonskom sporazumu pripale Republici Srpskoj. Zemljopis Istočno Sarajevo se nalazi u zemljopisnom središtu Bosne i Hercegovine, a na njegovom teritoriju se nalaze planine Jahorina i Trebević. Najvažniji riječni tokovi su Paljanska i Mokranjska Miljacka, koje, kod mjesta Bulozi čine jedinstveno korito rijeke Miljacke; Prača, koja izvire ispod padina Jahorine na 1462 m nadomorske visine i Željeznica s izvorom ispod planine Treskavice. Administrativna podjela Županijska uprava Stanovništvo Povijest Tijekom agresije na Republiku Bosnu i Hercegovinu, od 1992. do 1995. godine, Pale su bile privremena prijestolnica Republike Srpske. Tu su se nalazile političke i pravne institucije: Vlada i njezini organi, Skupština Republike Srpske i dr. U isto vrijeme tu su se nalazile novinska agencija SRNA, Televizijski studio KANAL S, novine "Javnost" i "Ognjišta". Prva civilna vlast na teritoriji Istočnog Sarajeva formirana je na skupštinskoj sjednici u zgradi Mjesne zajednice Lukavica potkraj ljeta 1992. godine. U organizaciji Povjereništva Srpske općine Novo Sarajevo, na čijem je čelu bio predsjednik Predsjedništva Republike Srpske dr. Dragan Đokanović, održana je Skupština Općine Srpsko Novo Sarajevo koju su činili odbornici srpske nacionalnosti Skupštine, predratne sarajevske općine Novo Sarajevo. Pozvani vijećnici, izabrani su na višečlanačkim izborima 1990. godine, odabrali su ih općinski Izvršni odbor, a prvi predsjednik Izvršnog odbora postao je Branko Radan. Rat u Bosni i Hercegovini završen je potpisivanjem Daytonskog sporazuma, 14. prosinca 1995. godine, kada je iscrpljenim akterima sukoba konačno dana mogućnost da svoje međusobne nesuglasice riješe demokratskim putem. Gospodarstvo Kultura Obrazovanje Sveučilište u Istočnom Sarajevu Znamenitosti Izvori Vanjske poveznice Službena stranica
Sarajevo Est

Sarajevo Est, in serbo Источно Сарајево, Istočno Sarajevo, è una città della Bosnia ed Erzegovina situata nella Repubblica Serba a nord-est della capitale Sarajevo. Non fa parte di un'area densamente urbanizzata, anche se ufficialmente è una città, poiché si trova nella parte di Sarajevo che da dopo la guerra fa parte della Repubblica Serba con 64 966 abitanti al censimento 2013. Storia La città è stata istituita formalmente nel 1992 durante la Guerra in Bosnia ed Erzegovina con il nome di Sarajevo Serba (Српско Сарајево, Srpsko Sarajevo). Tuttavia, nel 2004 la Corte costituzionale della Bosnia ed Erzegovina ha dichiarato tale denominazione incostituzionale, portando all'adozione dell'attuale nome ufficiale di Sarajevo Orientale. Sebbene durante il conflitto bellico la sede del governo si trovasse nel comune di Pale, le principali istituzioni sono state successivamente trasferite a Banja Luka, che si è consolidata come centro amministrativo operativo, mentre Sarajevo Orientale ha mantenuto lo status costituzionale di capitale. Geografia Sarajevo Orientale si trova nella parte centrale della Bosnia ed Erzegovina, circondando il settore di Sarajevo amministrato dalla Federazione di Bosnia ed Erzegovina a nord, est e sud. Il territorio cittadino unisce un moderno nucleo urbano in forte espansione (le aree centrali di Lukavica e Dobrinja) con una geografia prevalentemente montana che include le celebri montagne olimpiche di Trebević e Jahorina. Nome La città era in passato conosciuta come Srpsko Sarajevo (Српско Сарајево, Sarajevo serba), ma la Corte Costituzionale della Bosnia ed Erzegovina permise il cambiamento del nome. Municipalità Le municipalità di Istočno Sarajevo sono: Istočna Ilidža Istočno Novo Sarajevo (Lukavica) Istočni Stari Grad Pale Sokolac Trnovo (parte settentrionale) Sport La squadra locale di calcio, il Fudbalski klub Slavija, gioca in Prva liga Republike Srpske, seconda serie del campionato nazionale. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Sarajevo Est Collegamenti esterni Turistička organizacija Istočno Sarajevo, su turizam-isa.ba. URL consultato il 5 ottobre 2007 (archiviato dall'url originale il 27 dicembre 2012). Governo della Republika Srpska, su vladars.net. Portale di Istočno Sarajevo - Forum ESC, su eastsarajevocity.com. URL consultato il 26 gennaio 2010 (archiviato dall'url originale il 20 novembre 2010). Portale di Istočno Sarajevo, su sarajevo-rs.com. URL consultato il 5 ottobre 2007 (archiviato dall'url originale il 7 gennaio 2012). Università di Istočno Sarajevo, su unssa.rs.ba. Pagina ufficiale della città di Istočno Sarajevo, su gradisarajevo.net. URL consultato il 5 ottobre 2007 (archiviato dall'url originale il 29 settembre 2007). Portale (2) di Istočno Sarajevo, su srpskosarajevo.com. URL consultato il 5 ottobre 2007 (archiviato dall'url originale il 9 ottobre 2007).
Istočno Sarajevo

Istočno Sarajevo (Servisch: Источно Сарајево; voor Oost-Sarajevo) is een 'stad' (strikt genomen geen echte stad maar een gebied dat uit meerdere kleinere steden, dorpen en een paar wijken van het vooroorlogse Sarajevo bestaat) in de Servische Republiek in Bosnië en Herzegovina. Istočno Sarajevo telt 90.000 inwoners (2004). De oppervlakte bedraagt 1450 km², de bevolkingsdichtheid is 62,1 inwoners per km². De volgende gemeenten maken deel uit van Oost-Sarajevo : Istočna Ilidža (16.754 inwoners) Istočno Novo Sarajevo (9.129 inwoners) Istočni Stari Grad (3.185 inwoners) Pale (25.000 inwoners) Sokolac (15.500 inwoners) Trnovo (Servische Republiek) (1.642 inwoners)
Sarajewo Wschodnie

Sarajewo Wschodnie (cyr. Источно Сарајево) – dawna wschodnia część Sarajewa, leżąca w Bośni i Hercegowinie, w Republice Serbskiej. Jej obszar podzielony jest pomiędzy gminy: Istočna Ilidža, Istočni Stari Grad i Istočno Novo Sarajevo. Części Sarajewa Wschodniego Ilidža (Илиџа) – 10 705 mieszkańców Novi Grad (Нови Град) – 3536 mieszkańców Stari Grad (Стари Град) – 39 mieszkańców Geografia Sarajewo Wschodnie leży w centralnym punkcie Bośni i Hercegowiny. Zajmuje powierzchnię 1450 km². Przepływa przez nie rzeka Miljacka. Miasto położone jest na wysokości 500 m n.p.m., w kotlinie pomiędzy pięcioma górami pasma Alp Dynarskich: Bjelašnica (2067 m), Igman (1502 m), Jahorina (1913 m), Trebević (1627 m) i Treskavica (2088 m). Duża część miasta położona jest na stromych stokach, co wpływa na zabudowę i układ ulic. W okolicznych górach (Bjelašnica, Igman, Jahorina) czynne są ośrodki narciarskie. Historia Początkowo wschodnią część Sarajewa Serbowie nazwali Srpsko Sarajevo, jednak sąd konstytucyjny Bośni i Hercegowiny anulował tę nazwę, co wymusiło przyjęcie nowej, obecnie używanej. Gospodarka Sarajewo Wschodnie jest administracyjnym, przemysłowym, kapitałowym, finansowym i kulturalnym centrum Republiki Serbskiej. Przypisy
Sarajevo Oriental

Istočno Sarajevo, ou Sarajevo Oriental (Cirílico: Источно Сарајево; inglês:East Sarajevo) é uma cidade da República Sérvia (República Srpska), na Bósnia e Herzegovina, nas proximidades da capital Sarajevo, da qual fica a nordeste. Não é uma zona altamente urbanizada, apesar de ser oficialmente uma cidade, já que é uma parte de Sarajevo, agora na República Srpska. Nome Antes era conhecida como Srpsko Sarajevo (Српско Сарајево, Sarajevo Serbio), mas o Tribunal Constitucional da Bósnia e Hewzegovina definiu a troca do nome. Características Já que de juris, a capital da República Srpska é Sarajevo, Sarajevo Oriental é considerada como capital dessa entidade, pois, sem dúvida e de facto ,a capital da República Srpska é Banja Luka, que é a sede do governo. História Na entidade municipal que abriga os bairros da cidade de Sarajevo que ficaram em poder “Servo-Bósnio’’ durante a Guerra da Bósnia (1992-1995). A esses bairros se uniram localidades de maioria ‘’Sérvio-Bósnia’’ externas ao raio da capital Bósnia, entre elas a cidade de Pale capital da República Sérvia durante o conflito bélico. A reunião de tais núcleos formou Sarajevo Oriental, uma área municipal com um território razoavelmente extenso ao norte e leste da capital Sarajevo e que, conforme ordenamento jurídico Servo-Bósnio, confirmados pelo Acordo de Dayton, passou a ser a capital da ‘’República Srpska’’, a qual junto com a Federação da Bósnia e Herzegovina e o distrito de Brcko forma a integração denominada República da Bósnia e Herzegovina. Porém, a falta de infra-estrutura e continuidade urbana de Sarajevo Oriental causou uma falta de decisão política na hora de materializar e implementar na cidade o status de capital da República Srpska (Sérvia). Assim permaneceu a maioria das instituições principais da república com sede em Banja Luka, a principal e mais populosa cidade da entidade “Sérvia” da Bósnia, a qual é capital de fato da “República Spartaca” (Srpska). Municipios Os municípios ou distritos de Sarajevo Oriental são os seguintes: Ilidža Oriental (16.754 hab.) Lukavica (9.129) Pale (25.000) Sokolac (15.500) Stari Grad Oriental (3.185) Trnovo (RS) (1.642) DEsportes O clube local de Futebol, o FK Slavija Istočno Sarajevo,´joga na primeira liga da Bósnia-Herzegovina. Ver também Sarajevo Guerra da Bósnia Referências externas Página oficial da cidade Turismo em Istočno Sarajevo Gobierno de la República Srpska Portal de Istočno Sarajevo - Forum ESC Portal de Istočno Sarajevo Universidade de Istočno Sarajevo
Источно-Сараево

Община Исто́чно-Сара́ево или Град Источно-Сараево (серб. Општина Источно Сарајево, босн. Općina Istočno Sarajevo, хорв. Općina Istočno Sarajevo или серб. Град Источно Сарајево, хорв. и босн. Grad Istočno Sarajevo, дословно: Община Восточное Сараево или Город Восточное Сараево) — община (город) в Республике Сербской, входящей в состав Боснии и Герцеговины. География В состав города как общины (городского округа) входят 6 внутригородских общин (муниципалитетов): Источни-Стари-Град (серб. Источни Стари Град / Istočni Stari Grad) Источно-Ново-Сараево (серб. Источно Ново Сарајево / Istočno Novo Sarajevo) Источна-Илиджа (серб. Источна Илиџа / Istočna Ilidža) Трново (серб. Трново / Trnovo) Пале (серб. Пале / Pale) Соколац (серб. Соколац / Sokolac) Население Численность населения града Источно-Сараево как городского округа (с пригородами и сельскими населёнными пунктами) по переписи 2013 года составила 64 966 человек, в том числе в городских общинах: Источна-Илиджа — 15 233 человека, Источни-Стари-Град — 1 175 человек, Источно-Ново-Сараево — 11 477 человек, Пале — 22 282 человека, Соколац — 12 607 человек. Собственно Источно-Сараево как город (городской населённый пункт) включает следующие части собственно Сараево: часть Сараево — Илиджа (серб. Сарајево дио — Илиџа / Sarajevo dio — Ilidža, из городской общины Источна-Илиджа); часть Сараево — Нови-Град (серб. Сарајево дио — Нови Град / Sarajevo dio — Novi Grad, также из городской общины Источна-Илиджа); часть Сараево — Стари-Град (серб. Сарајево дио — Стари Град / Sarajevo dio — Stari Grad, из городской общины Источни-Стари-Град); часть Сараево — Ново-Сараево (серб. Сарајево дио — Ново Сарајево / Sarajevo dio — Novo Sarajevo, из городской общины Источно-Ново-Сараево). Население собственно города по переписи 2013 года составляет 14 364 человека. История Город был образован в 1992 году. Во время войны между восточным и федеральным Сараевом проходила линия фронта, транспортное сообщение между ними не осуществлялось. Через несколько лет после войны троллейбусные (№ 103) и автобусные маршруты, а также такси, вновь фактически соединили эти части, и в настоящее время видимой границы между ними нет, как и ограничения свободы передвижения. В последние годы идет активное жилищное и коммерческое строительство, появилось много новых торговых и офисных площадей. Во время боснийской войны 1992—1995 годов на территории города (в Пале) располагалось сербское правительство. Ранее город был известен как Српско-Сараево (серб. Српско Сарајево / Srpsko Sarajevo, дословно: Сербское Сараево), но в 2004 году был переименован решением конституционного суда Боснии и Герцеговины. В июне 2014 года, перед столетней годовщиной сараевского убийства, в Источно-Сараеве поставили памятник Гавриле Принципу. Города-побратимы Краснодар Нижний Новгород Образование С 1992 года работает Университет Источно-Сараево. См. также / Восточный Иерусалим (до 1990 года) Восточный Берлин Примечания Комментарии Источники Литература Градови и општине Републике Српске. — Бања Лука: Републички завод за статистику, 2017. — 267 с.
Istočno Sarajevo

Istočno Sarajevo ("Östra Sarajevo", kyrilliska: Источно Сарајево) är en stad i entiteten Serbiska republiken i Bosnien och Hercegovina. Staden utgör de jure entitetens huvudstad och består av ett antal ytterområden till huvudstaden Sarajevo som utgör den serbkontrollerade delen av staden. Istočno Sarajevo hade 61 516 invånare vid folkräkningen år 2013. Staden utgörs av kommunerna Istočna Ilidža, Istočno Novo Sarajevo, Pale, Istočni Stari Grad, Sokolac och Trnovo. Staden var under Bosnienkriget och senare känt som Srpsko Sarajevo (Serbiska Sarajevo). Staden var tidigare huvudstad i Serbiska republiken, innan den de facto flyttades till Banja Luka. Administrationen låg i Pale. Av invånarna i Istočno Sarajevo är 94,21 % serber, 3,95 % bosniaker och 0,72 % kroater (2013). Fotbollslaget FK Slavija Sarajevo kommer ifrån staden. FK Slavija Sarajevo spelar i en av landets näst högsta divisioner, Prva liga Republike Srpske. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Istočno Sarajevo. Officiell webbplats