NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Church of St. Peter and Paul, Mostar

The Church of St. Peter and Paul is a Roman Catholic church with a monastery in Mostar. It is located along the river Radobolja, at the foot of Hum Hill. The church is run by the Franciscans. History The last catholic church in Mostar, the church of St. Anthony of Padua, was torn down in 1563 and the Franciscans were expelled from Herzegovina. However, in 1862, at the request of the apostolic vicar of Herzegovina Rafael Barišić and at the behest of Omar Pasha, the Ottoman sultan Abdulaziz gave away Ali-pasha Rizvanbegović's garden in Zahum for the construction of a church. The cornerstone of the church was laid on March 7, 1866 and construction lasted for six years. Italian friar Matteo Lorenzoni was the architect. In 1890, conscrution of the monastery began and it was officially opened on December 6, 1894. The architect of the monastery was Miloš Komadina. In 1917, the stone floor in the church was replaced with ceramic, and in 1927, bells were placed in the bell tower. During World War II, the church and monastery were bombed several times by the Allies, causing severe damage. During the Siege of Mostar, on the night of May 9-10, 1992, the Yugoslav People's Army shelled and burned down the church. It was rebuilt after the war. The church has the tallest bell tower in Bosnia and Herzegovina (107 meters). It is also the tallest bell tower in southeast Europe. Gallery References External links Official website
Franjevačka crkva i samostan sv. Petra i Pavla u Mostaru

Crkva sv. Petra i Pavla je rimokatolička crkva sa samostanom u Mostaru. Nalazi se uz rječicu Radobolju, podno Huma. Crkvom upravljaju franjevci. Povijest Uvjeti za izgradnju ove crkve stvorili su se tek slabljenjem osmanske moći, popuštanjem stege i reformama Osmanskog Carstva. Nakon što je 1847. u Vukodolu izgrađen kompleks biskupske rezidencije, sjedište nove franjevačke provincije i sjedište mostarskog biskupa, godine 1866. došlo je do izgradnje franjevačke crkve sv. Petra i Pavla u samom gradu. Tridesetak godina poslije izgrađen je i franjevački samostan. Crkva je uništena u srpsko-crnogorskom granatiranju Mostara 1992. Poslije rata ponovno je izgrađena. Crkva ima najviši zvonik u Bosni i Hercegovini (107 metara). Izvori
Szent Péter és Pál-templom (Mostar)

A Szent Péter és Pál ferences templom (horvátul: Franjevačka crkva i samostan sv. Petra i Pavla u Mostaru) egy kolostorral egybeépült római katolikus templom a bosznia-hercegovinai Mostar városában. A Radobolja folyó mentén, a Hum-hegy lábánál helyezkedik el, mindössze fél kilométerre a Neretvától és a híres Öreg hídtól. A templom a ferences rend fenntartásában áll. 107 méteres harangtornya egész Délkelet-Európa legmagasabbja, és a világ legmagasabb templomai közül a 7. legmagasabb különálló campanile. Története Több évszázados jelenlét után Mostar utolsó katolikus templomát, a Páduai Szent Antal-templomot a törökök 1563-ban lerombolták, a ferenceseket pedig kiűzték Hercegovinából. A templom építésének feltételei csak az oszmán hatalom gyengülésével, a korlátozások enyhítésével és az Oszmán Birodalomban végrehajtott reformokkal teremtődtek meg. Miután 1847-ben Vukodolban felépült a püspöki rezidencia, amely az új ferences tartomány és a mostari püspök székhelyeként szolgált, 1862-ben Rafael Barišić hercegovinai apostoli vikárius kérésére és Omár pasa közbenjárására Abdul-Aziz oszmán szultán a zahumi Ali Rizvanbegović pasa kertjét adományozta egy templom felépítése céljából. A templom alapkövét 1866. március 7-én tették le, az építkezés pedig hat évig tartott. Az építész Matteo Lorenzoni olasz szerzetes volt. 1890-ben megkezdődött a kolostor építése, amelyet 1894. december 6-án nyitottak meg hivatalosan. A kolostor építésze Miloš Komadina volt. 1917-ben a templom kőpadlóját kerámiaburkolatra cserélték, 1927-ben pedig harangokat helyeztek el a harangtoronyban. A második világháború során a szövetségesek többször is bombázták a templomot és a kolostort, ami súlyos károkat szenvedett. Mostar ostroma idején, 1992. május 9-ről 10-re virradó éjszaka a Jugoszláv Néphadsereg szerb és montenegrói erői által Mostar ellen indított tüzérségi támadás során elpusztították. A háborút követően az elpusztított épületet vasbetonból teljesen újjáépítették. A szerzetesek megőrizték a régi templom számos olyan maradványát, amelyet a tűz és a gránátok nem pusztítottak el, és ezeket az új templom emlékhelyén állították ki. A főbejárat díszes bronzkapuját Aleksandr Zvjagin készítette. A harangtorony Az új templom rendelkezik Bosznia-Hercegovina legmagasabb, 107,2 méteres harangtornyával, ez egész Délkelet-Európa legmagasabb harangtornya is. A Béke-harangtoronyban 75 méteres magasságban kialakított kilátóból csodás panoráma nyílik a városra, ehhez 370 lépcsőfokot kell megmászni, vagy 45 méteres magasságig lift is igénybe vehető. A torony négyzetes alaprajzú, külső szélessége 7,8 méter. Felépítéséhez összesen 2300 köbméter betont és 251 820 kg vasat használtak fel. Galéria Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Church of St. Peter and Paul, Mostar című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kościół i klasztor Franciszkanów w Mostarze

Kościół i klasztor Franciszkanów – rzymskokatolicki klasztor w Mostarze, z kościołem śś. Piotra i Pawła. Obecna, modernistyczna wieża kościoła ma wysokość 107 metrów, czyniąc świątynię najwyższym kościołem w Bośni i Hercegowinie. Historia Kamień węgielny pod budowę kościoła wmurowano 7 kwietnia 1847 roku. Franciszkanie przybyli do Mostaru w 1849. 19 marca 1890 położono kamień węgielny i rozpoczęto również budowę klasztoru. W 1902 roku odbył się gruntowny remont świątyni, kościół zaopatrzono w nowe ławki. W 1927 roku zawieszono kościelne dzwony. Podczas II wojny światowej zakon ewakuował się do parafii Čitluk oraz Čerin. Obecnie kościół oraz wieża są w stylu postmodernistycznym. Galeria Przypisy
Millenniumskreuz (Hum)

Das Millenniumskreuz ist ein christliches Kreuz auf dem Gipfel des Berges Hum oberhalb der Stadt Mostar. Das Kreuz wurde zum 2000-jährigen Jubiläum des Christentums im Jahr 2000 von der römisch-katholischen Kirche aufgestellt. Das Kreuz ist 33 Meter hoch und ist damit das höchste Kreuz in Bosnien-Herzegowina. Das Kreuz ist aus dem gesamten Stadtgebiet gut erkennbar. Weblinks Kamenjar.com Milenijski križ na Humu iznad Mostara Einzelnachweise
Milenijski križ (Hum)

Milenijski križ je rimokatolički križ na brdu Humu iznad Mostara. Podignut je kao simbol jubileja dvije tisuća godina kršćanstva, odakle i naziv Milenijski. Križ je podignut i kao simbol patnja i stradanja kroz koja je ovaj grad prošao u svojoj novijoj povijesti. Visok je 33 metra. Najviši je križ u cijeloj Bosni i Hercegovini. Vidljiv je iz svakog dijela grada Mostara, kao i iz južnih predgrađa Mostara. Visina od 33 metra namjerno je izabrana, jer je toliko godina imao Isus Krist u trenutku raspeća. Milenijski je križ mjesto hodočašća. Tradicionalno hodočaste na Veliki petak Križnim putem na Hum. Na donjem dijelu križa naslikan je hrvatski grb. Izvori Vanjske poveznice Kamenjar.com Milenijski križ na Humu iznad Mostara
Zrinjevac (Mostar)

Zrinjevac je městský park ve městě Mostar v Bosně a Hercegovině. Pojmenován je podle rozdu Zrinských. Nachází se mezi náměstím Chorvatských velikánů (Rondo), Španělského náměstí, ulice krále Tvrtka a Ulice Nikoly Šubiće Zrinského. Má rozlohu okolo tří hektarů. Park byl zřízen v roce 1953, navrhl jej architekt parků Smiljan Klaić. V roce 1972 zde bylo napočítáno 314 stromů a 31 druhů dřevin. V roce 2007 byl park revitalizován a obnoven. V současné době patří k oblíbeným místům obyvatel Mostaru pro výlety a odpočinek. Od roku 2016 je jedním z jeho symbolů dekorativní dvoumetrová kraslice. V parku se konají také různé společenské a kulturní akce, např. koncerty. Reference
Park Zrinjevac u Mostaru

Zrinjevac je gradski park u Mostaru. Zove se po Zrinskima. Središnji je gradski park. Nalazi se između Trga hrvatskih velikana (Rondoa), Španjolskog trga, Ulice kralja Zvonimira, Ulice kralja Tvrtka i Ulice Nikole Šubića Zrinskog. Površine je oko 3 hektara. Izgrađen je 1953. godine. Krajobrazni arhitekt Smiljan Klaić autor je projekta prema kojem je napravljen park. Godine 1972. sprovedeno je istraživanje o funkcionalnosti zelenih površina grada Mostara. Zrinjevac je tad dobio ocjenu 4 za higijensku, estetsku, rekreativnu i opću funkcionalnost. Te godine popisano je 314 stabala, s evidentiranom 31 vrstom drveća. Slika se vremenom izmijenila. Park je 2007. godine potpuno revitaliziran i obnovljen. Danas je omiljenim mjestom za šetnju i odmor Mostaraca. U boljem je stanju nego prije, ali neke od igračaka za djecu još uvijek nisu popravljene ili su opet oštećene. Oštećeno je oko slavine gdje se pije voda. Fontana je puštena u rad. Još uvijek se događa da službe automobilima ulaze u park, a navečer šetači sa psima dolaze u park i puštaju kućne ljubimce obavljati nuždu na mjesta gdje se igraju djeca. Od četvrtka 24. ožujka 2016. park krasi uskrsna pisanica. Pisanica je visoka dva metra. Prikazuje motive iz Hercegovine i djecu u zajedništvu te predstavlja novo rađanje. Po želji i inicijativi Vedri osmijeh Udruge pisanicu su osmislili i izradili učenici i profesori Srednje likovne škole Gabrijela Jukića, uz suglasnost i pomoć Gradske uprave Mostara. Izrada je trajala tridesetak dana. U izradi je sudjelovalo šest učenika i šest profesora. Projekt je napravljen u suradnji s Gradom Mostarom. Glavna savjetnica mostarskog gradonačelnika Radmila Komadina svečano je otkrila pisanicu. Izvori Vanjske poveznice Jabuka.tv Uskrsna pisanica u Mostaru
Pionirska dolina

Pioneer Valley (Bosnian, Croatian and Serbian: Pionirska dolina / Пионирска долина) is a recreational and entertainment center and zoo located in Koševo neighborhood, Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. History Recreation and entertainment center "Pioneer Valley" is the oldest zoo in Bosnia and Herzegovina. During Austro-Hungarian period it was located in Ilidža, but was later relocated to the municipality of Centar. Zoo The zoo hosts 59 species of animals from all over the world. In early 2012, Pionirska dolina hosted an exhibition with 52 dinosaurs, reconstructed by a German Palaeontological Research Center, under the strict supervision of the Paleontology museum in Hanover. In February 2013, it was announced that two lions from Sofia Zoo would be donated to the Pionirska dolina zoo. A few days after the lions were donated in March 2013, a lioness died of E. coli. Gallery References External links Media related to Pionirska dolina at Wikimedia Commons
Zoológico Valle del Pionero

El Zoológico Valle del Pionero (en serbio: Зоолошки врт Пионирска долина) es un centro de ocio y entretenimiento y un zoológico ubicado en Sarajevo, Bosnia y Herzegovina. Se trata del zoológico más antiguo de Bosnia y Herzegovina. Durante el período Austro-Húngaro se encontraba en Ilidža, pero más tarde se trasladó a la parte noreste de Sarajevo, a solo 2 kilómetros del centro de la ciudad, en el municipio de Centar.​ En el parque hay 59 especies de animales de todo el mundo. Véase también Jardín zoológico Anexo:Jardines zoológicos Referencias
Zoološki vrt Pionirska dolina

Zoološki vrt Pionirska dolina, zoološki vrt u izgradnji u Sarajevu. Prostire se na 8,5 hektara. Počeo je djelovati sedamdesetih godina 20. stoljeća. Imao je brojne životinjske vrste, no u bosanskom ratu je sravnjen sa zemljom. U prvom desetljeću 21. stoljeća ZOO se počinje obnavljati, te danas ima majmunarnik, pitona i mrkog medvjeda. ZOO je uspostavio suradnju s beogradskim, te od njega očekuje donacije. Isto tako, donirao je banjalučkom nekoliko životinja. Ravnatelj je Esad Tajić. Trenutno (stanje 2021.) zoološki vrt posjeduje 59 životinjskih vrsta iz različitih dijelova svijeta. U veljači 2013. sofijski zoološki vrt darovao je sarajevskom dva lava, no već u ožujku uginuli su od infekcije. Godine 2014. nabavljeni su lav iz sofijskog i lavica iz osječkog zoološkog vrta. Početkom 2015. radi velikih troškova hranjenja životinja i održavanja nastambi te radi oslobađanja prostora za druge čelništvo zoološkog vrta odlučilo je dati na prodaju određene životinje, što nije uobičajeno. Na prodaji su se našla tri labuda, četiri ljame, dva poni konja, škotsko govedo i 14 jelena lopatara. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. travnja 2014. (Wayback Machine)
Зоолошки врт Пионирска долина

Зоолошки врт „Пионирска долина“ је зоолошки врт у сарајевском насељу Кошево. Историја Са радом је почео седамдесетих година двадесетог вијека у СФР Југославији. Имао је бројне животињске врсте, али је током Рата у БиХ уништен велики дио врта. Садашњост Зоолошки врт се данас све више обнавља и тренутно посједује 59 животињских врста међу којима су велики број домаћих врста попут мрког мевједа, срна, босанског брдског коња као и мајмунарник, питона, антилопе, зебре, разне врсте птица попут нојева, пауна, папагаја. Пионирска долина посједује и дјечје игралиште, а кроз зоолошки врт протиче и ријечица. Успостављена је сарадња са београдским и бањалучким зоолошким вртовима. Директор је Есад Тајић. Спољашње везе
Mešita Arnaudija

Mešita Arnaudija byla jedna z 15 mešit v Banja Luce. Roku 1993 (přesněji v noci z 6. na 7. května) byla spolu s mnohými dalšími zničena při občanské válce srbskými silami. Postavena byla v roce 1594 a již od roku 1950 byla stavba zařazena mezi jugoslávské kulturní památky. Roku 2003 začala obnova celé stavby, která bude mít několik fází. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mešita Arnaudija na Wikimedia Commons Fotogalerie
Arnaudija-Moschee

Die Arnaudija-Moschee oder auch Defterdar-Moschee (bosnisch Arnaudija džamija; Džamija Hasana defterdara; Defterdarija džamija) in Banja Luka in Bosnien und Herzegowina ist eine im Bosnienkrieg zerstörte Moschee, die mittlerweile wieder aufgebaut wird. Geschichte Die Moschee wurde vom Finanzminister des Paschalik Bosnien Hasan Defterdar während der Regierungszeit von Ferhat-Pascha Sokolović in Auftrag gegeben und von 1594 bis 1595 errichtet. In der Nacht zum 7. Mai 1993 wurde sie im Rahmen des Bosnienkrieges – fast gleichzeitig mit der ebenfalls von Sokolović stammenden Ferhadija-Moschee – gesprengt, ohne dass es zuvor zu Kriegshandlungen in Banja Luka gekommen war. Das Minarett überstand die erste Sprengung, wurde aber kurz darauf ebenfalls gesprengt. Das Gotteshaus stand auf der „Liste des kulturellen Erbes der Menschheit“. Mit der Nr. 696 wurden die Reste Moschee auf der Liste der nationalen Denkmäler (bosnisch Nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine) registriert. Seit April 2017 wird die Kuppelmoschee wieder aufgebaut. Auf Mülldeponien rund um Banja Luka fand man zuvor Teile der Arnaudija-Moschee wieder und trug diese zusammen, reinigte sie und bereitete so eine Wiederverwendung vor. Zunächst wurde vermeldet, die Moschee könne bereits Ende 2019 fertiggestellt werden. Während des durch eine türkische Stiftung finanzierten Wiederaufbaus kam es im April 2019 zur Schändung des Sakralbaus mit einem Hakenkreuz und dem häufig nationalistisch missbrauchten serbischen Kreuz, was international Aufsehen erregte. Durch die weltweite COVID-19-Pandemie, von der auch die Republika Srpska stark betroffen war, kam es zu weiteren Verzögerungen beim Wiederaufbau, so dass die Fertigstellung auf das Jahr 2021 verschoben wurde. Die Aufschiebung setzte sich auch in den folgenden Jahren fort. Die Arnaudija war die letzte der 16 zerstörten Moscheen der Stadt, die wieder aufgebaut wurde. Ihre Wiedereröffnung erfolgte am 7. Mai 2024, dem 31. Jahrestag ihrer Zerstörung, in Anwesenheit des Großmuftis Husein Kavazović sowie des Präsidenten der Republika Srpska, Milorad Dodik, der die Zerstörung der Moschee verurteilte und für den Wiederaufbau dankte, da er zeige, dass man in Frieden zusammenleben könne. Anlage Die Moschee im Stadtteil Donji Šeher, wurde im „klassischen“ osmanischen Stil errichtet und besaß eine Kuppel auf einem achteckigen Tambour und ein steinernes Minarett. Sie wurde von einem Portikus geziert. Besonders bekannt war sie für ihre kunstvollen Verzierungen im Inneren. Der Entwurf wird dem Umfeld von Mimar Sinan zugeschrieben, da sie verschiedenen türkischen Moscheen ähnele. Im Hof der Moschee wurde auch ein Brunnen und das Grab für Hasan vorgesehen. Dieses war eine in der Form eines kleinen Minaretts errichtete Türbe. Der Wiederaufbau soll ein identisches Aussehen erhalten. Einzelnachweise Weblinks Website der Kommission zum Schutz der Nationaldenkmäler in Bosnien-Herzegowina (englisch)
Arnaudija Mosque

The Arnaudija Mosque (Bosnian: Arnaudija džamija) is a large mosque in Banja Luka, Bosnia and Herzegovina. The mosque was destroyed by the Army of Republika Srpska in 1993 but was rebuilt and reopened in 2024. In 2003, the Arnaudija Mosque was designated as a National Monument by the Commission to Preserve National Monuments of Bosnia and Herzegovina. History The mosque was built in 1595 under Hasan Defterdar, finance minister of the Eyalet of Bosnia. The mosque was demolished by explosives on May 7, 1993, by the Serb militia during the Bosnian War. The demolition was organized by the authorities of the Republika Srpska which included the demolition of the entire Arnaudija Mosque complex and Ferhadija Mosque complex that were approximately 800 metres (2,600 ft) from each other. Both mosques were destroyed on the same night within 15 minutes of each other. One of the Serbs leaders from Banja Luka, Radoslav Brđanin was convicted for his part in organizing the ethnic cleansing of the non-Serbs and destruction of the properties of Muslims, including mosques. Radoslav Brđanin was sentenced to a single sentence of 32 years of imprisonment. The reconstruction of Arnaudija Mosque started in April 2017 and the mosque was officially reopened in May 2024. See also Islam in Bosnia and Herzegovina List of mosques in Bosnia and Herzegovina List of National Monuments of Bosnia and Herzegovina References External links Media related to Arnaudija Mosque at Wikimedia Commons panoramio.com
Mosquée Arnaudija

La mosquée Arnaudija (en bosnien : Arnaudija džamija) est une mosquée située au centre de Banja Luka, l'actuelle capitale de la république serbe de Bosnie en Bosnie-Herzégovine. Construite en 1594 et 1595, elle est inscrite sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, elle est actuellement en reconstruction. Localisation La mosquée Arnaudija est située à l'angle des rues Omladinske et Šoše Mažara à Banja Luka. Histoire La mosquée Arnaudija a été commanditée par Hasan defterdar, le ministre des Finances du pachalik de Bosnie, au moment où cette subdivision de l'Empire ottoman était gouvernée par Ferhat-pacha Sokolović, qui était son ami. Cette construction s'inscrivait dans le plan du pacha d'urbaniser la partie basse de la ville actuelle de Banja Luka, le long de la route qui menait de la colline de Lauš à la rivière Vrbas, à l'endroit où cette voie coupait la route qui conduisait de Gornji Šeher (aujourd'hui le quartier de Srpske Toplice) à Gradiška. La construction de l'édifice fut réalisée en 1594 et 1595, après la mort de Ferhat-pacha, sous le règne du sultan Mehmed III. Détruite en 1993 lors de la guerre de Bosnie-Herzégovine, la mosquée est en cours de reconstruction. Caractéristiques La mosquée Arnadija appartient au type des mosquées à dôme ; elle était ornée d'un portique et d'un minaret de pierre. Notes et références Voir aussi Articles connexes Banja Luka Architecture à Banja Luka Architecture islamique Monuments nationaux de Banja Luka Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l'islam Portail de la protection du patrimoine
Arnaudija džamija

Arnaudija džamija (poznata i kao Hasana Defterdara džamija ili Defterdarija) bila je jedna od 15 džamija u Banjoj Luci do 1993. godine. Povijest Arnaudiju džamiju je 1595. godine podigao jedan od potpisnika Ferhad-pašine vakufname, ministar financija Bosanskog pašaluka - defterdar Hasan efendija. Podigao ju je kao lijepu monumentalnu kupolnu džamiju, koja je bila smještena u Donjem Šeheru u Banjoj Luci, nedaleko od Ferhadije džamije. Svojim stilskim i tipološkim karakteristikama pripadala je grupi jednoprostornih džamija s kupolom i tri kupolice. Natpis uklesan u kamen nad ulaza u unutrašnjost džamije u prijevodu glasi: Kad podiže ovu džamiju onaj koji je obuzet dobrim djelima, Za ljubav Boga potrošio je svoje blago. To je krasan dvorac i veličanstveno umjetničko djelo. Neka Bog nagradi! - To postade ugodno stjecište dobrih Ijudi. Neka svojom dobrotom oprosti (dobrotvoru) Onaj čija je milost obilna. On prašta njegove pogreške i grijehe. Kako da izreknem kronostih ovoj divnoj džamiji? Nevidljivi glas reče: O Šebzi, reci: "Džamija defterdara!" Izgrađena u klasičnom osmanskom stilu, uz Ferhadija džamiju predstavljala je primarni dio prvobitnog urbanog centra Starog Grada ili Donjeg Šehera Banjaluke. Bila je izgrađena kao drugi kraj Banjalučke zanatske transverzale s Ferhadijom na suprotnom kraju ulice. Nalazi se na popsu spomenika svjetske baštine pri UNESCO-u (nulta kategorija kulturnog spomenika). Rušenje Tijekom agresije bila je više puta skrnavljena. Arnaudija džamija zajedno s turbetom i vitkom kamenom munarom uz njega porušena je u noći između 6. i 7. svibnja 1993. godine, iste noći kada je porušena i najpoznatija banjalučka džamija Ferhadija, a potom su joj ostaci razvezeni na razna mjesta izvan grada. Stara akšamluk-munarica koja je inače preživjela rušenje Arnaudije, je u prethodnim danima nakon miniranja džamije također razorena. Rušenje Arnaudije džamije još uvijek nije pravosudno istraženo ali je sigurno da je rušenje počinila još uvijek neotkrivena skupina srpskih nacionalista kao dio politike etničkog čišćenja za stvaranje Republike Srpske. Godine 1998. porušena je i stara džamijska česma i kapija, te jedan zid džamijskog kompleksa. Rekonstrukcija U lipnju 2003. godine počela je i odrađena je obnova kompleksa Arnaudija džamije. Kamen temeljac za ponovnu izgradnju Arnaudije džamije postavljen je 2017. godine. Izvori Vanjske poveznice Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH Arhivirana inačica izvorne stranice od 27. veljače 2008. (Wayback Machine) Slike Arnaudije Spisak banjalučkih džamija