Republika Srbska

Republika Srbska, neuradno Srbska, je ena od dveh entitet v Bosni in Hercegovini, poleg Federacije Bosne in Hercegovine. Zavzema 49 % površine države, povečini njen severni in vzhodni del. Največje mesto je Banjaluka, ki je sedež večine institucij Republike Srbske kot tudi njeno politično, upravno, gospodarsko in visokošolsko središče. Srbska ima državno mejo z Republiko Srbijo, Črno goro in Republiko Hrvaško ter medentitetno mejo s Federacijo Bosne in Hercegovine. Ustanovljena je bila 9. januarja 1992 kot republika srbskega naroda Bosne in Hercegovine, z odločbo Skupščine srbskega naroda v Bosni in Hercegovini. Več ustanoviteljev in nekdanjih voditeljev je bilo obsojenih na Mednarodnem sodišču v Haagu za vojne zločine. Radovan Karadžić, vodja Srbske demokratske stranke v devetdesetih je bil obsojen na dosmrtno ječo zaradi genocida nad Bošnjaki v Srebrenici. Sledeč splošnim okvirom sporazuma za mir v Bosni in Hercegovini iz leta 1995 je postala mednarodno priznan pravni subjekt Bosne in Hercegovine. Po podatkih popisa prebivalstva iz leta 2013 je v Republiki Srbski živelo 1.170.342 oseb. Iz rezultatov popisa 2013 je razvidno, da je v Republiki Srbski 408.825 hiš in 584.261 stanovanj. Republika Srbska je članica Združenja evropskih pokrajin, ki podpira pokrajine v evropskih širitvah in procesu globalizacije. Republika Srbska ima sedem predstavništev v tujini, in sicer v Avstriji, Belgiji, Izraelu, Nemčiji, Rusiji, Združenih državah Amerike in Srbiji. Zgodovina Republika Srbska je uradno nastala 9. januarja 1992, ko so srbski poslanci, ki so se umaknili iz Skupščine R BiH, izglasovali nastanek Republike srbskega naroda v BiH, ki naj bi bila del Zvezne republike Jugoslavije ( de facto Srbije). Razlog za umik srbskih poslancev je bil akt o neodvisnosti Bosne in Hercegovine, ki so ga izglasovali bošnjaški in hrvaški poslanci, na podlagi katerega je bil izveden mednarodno priznan referendum o neodvisnosti BiH 29.2. in 1.3. 1992, na katerem so, ob več kot 60 % udeležbi z 99,7% glasov za, državljani izglasovali neodvisnost BiH od Jugoslavije. V občinah s srbsko večino je Srbska demokratska stranka fizično, s paravojaškimi enotami, preprečila izvedbo glasovanja. Srbske oblasti so na področjih t.i. Srbske republike BiH izvedli referendum, ki pa ga je uradno Sarajevo označilo za neustavnega. Zaradi nepreglednim podatkov in neprisotnosti katerih koli opazovalcev srbski referendum ni užival legitimnosti. Srbske paravojaške enote so začele z obkoljevanjem Sarajeva in zavzemanjem drugih mest v BiH. Začelo se je tudi etnično čiščenje (Prijedor, Bijeljina...), leta 1995 pa je Vojska Republike Srbske izvršila najhujši zločin po drugi svetovni vojni - genocid v Srebrenici, kjer je življenje izgubilo več kot 8.000 Bošnjakov. Po vojni se je sestava prebivalstva v Srbski močno spremenila. Prej etnično barvita Bosna in Hercegovina, je sedaj postala močno nacionalno razdeljena. Na področju Republike srbske danes živi 83% Srbov, 12% Bošnjakov in le 2% Hrvatov. Veliko Bošnjakov in Hrvatov se je balo vrniti v svoje rodne kraje, zato so si domove ustvarili v Federaciji BiH, ali pa se v Bosno sploh niso vračali. Današnja Republika Srbska je nastala z Daytonskim mirovnim sporazumom, kot entiteta v okviru Bosne in Hercegovine. Geografija Republika Srbska leži v jugovzhodni Evropi na Balkanskem polotoku, njen severni del pa sega v Panonsko nižino. Geografsko leži med 42° in 46° severne zemljepisne širine ter 16° in 20° vzhodne zemljepisne dolžine. Distrikt Brčko entiteto deli na dva dela: hribovit zahodni del in bolj razgiban vzhodni del z visokimi gorami na jugu in rodovitnimi ravnicami na severu. Za razliko od Federacije Bosne in Hercegovine Republika Srbska nima dostopa do morja. Tako kot preostali del Bosne in Hercegovine je tudi Republika Srbska razdeljena na bosansko regijo na severu in hercegovsko regijo na skrajnem jugu. Ti dve makroregiji vključujeta manjše geografske enote, od gozdnatega hribovja Bosanske krajine na severozahodu do rodovitnih ravnic Semberije na severovzhodu. Republika Srbska obsega 248.162 kvadratnih kilometrov (brez distrikta Brčko, ki je pod skupno upravo obeh entitet, vendar je de facto samostojno znotraj Bosne in Hercegovine). Kot samostojna država bi bila Republika Srbska po velikosti na 146. mestu na svetu. Nadmorska višina se stopnjuje od morske gladine v bližini Jadrana do 2.386 metrov visokega vrha Maglić v Dinarskem gorovju ob meji s Črno goro. Največje in najbolj priljubljeno smučišče v Bosni in Hercegovini se nahaja na pobočjih Jahorine, v vzhodnem delu entitete. Druge večje gore v Republiki Srbski so Volujak, Zelengora, Lelija, Lebršnik, Crvanj, Orjen, Klekovača, Vitorog, Kozara, Romanija, Treskavica in Trebević. Meje Republika Srbska na severu meji s Hrvaško, na vzhodu s Srbijo in na jugovzhodu s Črno goro. Znotraj Bosne in Hercegovine njeno upravno razmejitev s Federacijo Bosne in Hercegovine določa medentitetska meja. Ta v veli meri sledi frontnim linijam bosanske vojne, vključuje pa nekatere popravke, določene z Daytonskim sporazumom (predvsem na zahodu države in v okolici Sarajeva). Skupna dolžina te meje znaša približno 1.080 km. Gre za administrativno razmejitev, ki je vojska ali policija ne nadzorujeta, gibanje čez njo pa je prosto. Gozdovi Republika Srbska je eno najbolj gozdnatih območij v Evropi, saj gozdovi pokrivajo več kot 50% njenega ozemlja. Perućica je eden zadnjih pragozdov v Evropi. Na območju entitete se nahajata dva z gostim gozdom porasla narodna parka – Narodni park Sutjeska in Narodni park Kozara. Vode Večina rek v Republiki Srbski pripada Črnemu morju. Najpomembnejša reka je Sava, pritok Donave, ki predstavlja naravno severno mejo s Hrvaško. Vanjo se izlivajo Bosna, Vrbas, Sana in Una, ki vse tečejo proti severu. Drina, ki teče proti severu in tvori pomemben del vzhodne meje s Srbijo se prav tako izliva v Savo. Trebišnjica je ena najdaljših ponikalnic na svetu. Pripada porečju Jadranskega morja. Slap Skakavac na Perućici je eden najvišjih slapov v državi, visok je približno 75 metrov. Najpomembnejša jezera so Bilećko jezero, jezero Bardača (ki vključuje zavarovano mokrišče) in jezero Balkana. Narodni parki Demografija Kultura Akademija znanosti in umetnosti Republike Srbske je najpomembnejša znanstvena, kulturna, delovna in reprezentativna ustanova Republike Srbske. Njeno poslanstvo vključuje razvoj, promocijo in spodbujanje znanstvene in umetniške dejavnost. Akademija je ustanova posebnega nacionalnega pomena za Republiko Srbsko. Osrednjo vlogo pri razvoju dramske umetnosti v Banjaluki in celotni regiji ima Narodno gledališče Republike Srbske. V njem vsako leto poteka »Gledališki festival«, eden najpomembnejših in najbolj obiskanih kulturnih dogodkov v mestu, na katerem gostujejo številni domači in tuji igralski ansambli. Narodna in univerzitetna knjižnica Republike Srbske je osrednja knjižnica Univerze v Banjaluki in krovna knjižnica vseh javnih univerz v Republiki Srbski in glavni depozitar za vse publikacije v Republiki Srbski. Republiški inštitut za varstvo kulturne, zgodovinske in naravne dediščine je uradna upravna ustanova Republike Srbske in organizacija v okviru Ministrstva za izobraževanje in kulturo Republike Srbske. Inštitut izvaja registracijo, varuje in vodi centralni register kulturnih, zgodovinskih in naravnih spomenikov na celotnem ozemlju Republike Srbske. Leta 1993 je bilo na Jahorini ustanovljeno Združenje srbskih pisateljev pod predsedstvom profesorja in politika Nikole Koljevića. Decembra 2015 je v Banja Luki potekala ustanovna skupščina Združenja zgodovinarjev Republike Srbske »Milorad Ekmečić«. Cilji združenja so izboljšanje znanstvenoraziskovalne dejavnosti na področju zgodovinopisja v Republiki Srbski in širjenje teh rezultatov, izboljšanje poučevanja zgodovine in strokovni razvoj pedagoškega kadra. Šport Šport v Republiki Srbski upravlja Ministrstvo za mladino, družino in šport. Med najbolj priljubljenimi športi v entiteti so košarka, nogomet in odbojka. Najbolj priljubljen nogometni klub in na splošno največja športna organizacija je FK Borac Banja Luka. Najstarejši košarkarski klub v Bosni in Hercegovini, KK Borac, je bil ustanovljen leta 1947 v Banja Luki. Najuspešnejši športniki, rojeni na ozemlju današnje Republike Srbske, so nogometaši Tomislav Knez, Velimir Sombolac (OI 1960) in Mehmed Baždarević (OI 1984 bron); rokometaši Đorđe Lavrnić, Milorad Karalić, Nebojša Popović (OI 1972) in Zlatan Arnautović (OI 1984); košarkarja Ratko Radovanović (OI 1980) in Slađana Golić (OI 1988 srebro); boksarji Anton Josipović (OI 1984), Slobodan Kačar (OI 1980) in Tadija Kačar (OI 1976 srebro), namiznoteniška igralka Jasna Fazlić (OI 1988 bron). Po razpadu Jugoslavije se je še posebej veliko uspešnih športnikov iz Republike Srbske odločilo zastopati Srbijo (oziroma nekdanjo Srbijo in Črno goro, ZR Jugoslavijo). Prazniki Skladno z Zakonom o praznikih Republike Srbske se državni prazniki delijo v tri kategorije: prazniki entitete, verski prazniki in prazniki, ki se obeležujejo, vendar niso dela prosti dnevi. Med praznike entitet spadajo novo leto (1. januar), dan entitete (9. januar), mednarodni praznik dela (1. maj), dan zmage nad fašizmom (9. maj) in dan Splošnega okvirnega sporazuma za mir v Bosni in Hercegovini (21. november) . Verski prazniki vključujejo božič in veliko noč po julijanskem in gregorijanskem koledarju za srbske pravoslavne kristjane in rimokatoličane ter Kurbanbajram (Eid Al Adha) in Bajram (Eid Al Fitr) za muslimane. Prazniki, ki se obeležujejo, vendar niso dela prosti dnevi, vključujejo dan šole (praznik svetega Save, 27. januar), dan vojske Republike Srbske (12. maj), dan Ministrstva za notranje zadeve (4. april) in dan prve srbske vstaje (14. februar). Najpomembnejši praznik entitete je Dan Republike Srbske, s katerim obeležujejo njeno ustanovitev 9. januarja 1992. Ustavno sodišče Bosne in Hercegovine je 26. novembra 2015 ta praznik razglasilo za neustavnega, predvsem zaradi njegovega sovpadanja z verskim praznikom. Praznik namreč po julijanskem koledarju sovpada s Štefanovim. Pravoslavni Srbi praznik imenujejo tudi slava Republike Srbske, saj sveti Štefan velja za zavetnika entitete, čeprav je uradno praznik opredeljen kot posveten. Republika Srbska ne priznava dneva neodvisnosti Bosne in Hercegovine (1. marec). Sklici Viri »Popis 2013 u BiH«. www.statistika.ba. Pridobljeno 16. januarja 2024. »Kad je zaista počeo rat u Bosni i Hercegovini«. BBC News na srpskom (v srbščini). 6. april 2022. Pridobljeno 16. januarja 2024. »Praznik i(li) kamen spoticanja: 30 godina referenduma o nezavisnosti Bosne i Hercegovine«. BBC News na srpskom (v srbščini). 1. marec 2022. Pridobljeno 16. januarja 2024. Burg, Steven L. (4. marec 2015). »Ethnic Conflict and International Intervention: Crisis in Bosnia-Herzegovina, 1990-93«. doi:10.4324/9781315704494. : Navedi magazine potrebuje |magazine= (pomoč) Nettelfield, Lara J. (2010). Courting democracy in Bosnia and Herzegovina: the Hague Tribunal's impact in a postwar state. Cambridge studies in law and society. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-76380-6. LCCN 2010002815. https://www.icty.org/x/file/Outreach/view_from_hague/bcs/jit_srebrenica_bcs.pdf