NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
University of Mostar

The University of Mostar (Croatian: Sveučilište u Mostaru; Latin: Universitas Studiorum Mostariensis) is a public university located in Mostar, Bosnia and Herzegovina. The university has ten faculties and one Academy of Fine Arts, with 50 majors, 46 specializations and 70 study groups. History Croatian nationalists claim the university's roots date back to 1895, when the Franciscan theological school was established in the village of Široki Brijeg. The University of Mostar is the only Croatian language university in Bosnia and Herzegovina, with around 1,000 employees. There are ten faculties, the Academy of Fine Arts, eight institutes and the student centre within the university. The University of Mostar participates in the Rectors' Conference of Bosnia and Herzegovina, and it is also an associate member of the Croatian Rectors' Conference. The university seal shows the building of the Franciscan monastery. On 7 and 8 February 2019 University was the host of the Third Rector's Forum of the Southeastern Europe and Western Balkans which followed the first forum in Novi Sad, the second in Zagreb and preceded the fourth one in Podgorica. Representatives of over 30 institutions from the region attended the event. Organisation and administration Students The University of Mostar has around 16,000 students, which makes it the third largest university in Bosnia and Herzegovina. Through years, the University of Mostar saw rapid growth in number of students. In the academic year of 2006–07, it had 6,256 students, while in 2014–15 it had 10,712 students. The number of foreign students, of whom the vast majority are from neighbouring Croatia, is also growing. In the academic year of 2008–09, there were 292 students from Croatia, while in 2012–13 there were 644. In 2014–15, students from Croatia comprised 17% of the total student population. See also Balkan Universities Network List of universities in Bosnia and Herzegovina Education in Bosnia and Herzegovina University Džemal Bijedić of Mostar List of split up universities References External links Official Website
Università di Mostar

L'Università di Mostar (Croato: Sveučilište u Mostaru; Latino: Universitas Studiorum Mostariensis) è la seconda più grande università della Bosnia ed Erzegovina, stabilita nel 1977 nella città di Mostar come Università Džemal Bijedić di Mostar, in onore del primo ministro jugoslavo Džemal Bijedić, e rinominata nel 1992 durante la guerra in Bosnia. L'Università di Mostar ha 10 facoltà e una accademia di belle arti. Le radici dell'Università di Mostar risalgono al 1895, quando venne stabilita una facoltà teologica francescana. Nel 1950, una scuola di formazione per educatori superiori iniziò i suoi lavori in città. Le fece seguito una scuola tecnica superiore nel 1959, una scuola tecnica per l'agricoltura nel 1960, e i dipartimenti delle facoltà di legge e di economia. L'Università venne stabilità ufficialmente nel 1977. Durante la guerra croato-bosniaca nel 1992-94, l'Università venne ridenominata Sveučilište u Mostaru (usando il termine tipico croato anziché bosniaco) ed adottò la lingua croata come ufficiale, mentre i professori di cultura musulmana lasciarono l'istituzione per (ri)fondarne una con il vecchio nome di Università Džemal Bijedić di Mostar, negli edifici dell'ex caserma dell'esercito jugoslavo a Mostar Est. Le due università hanno ricominciato a cooperare a seguito dell'introduzione del processo di Bologna. L'Università di Mostar partecipa alla Conferenza dei rettori della Bosnia ed Erzegovina, ed è anche membro associato della Conferenza croata dei rettori. Il sigillo dell'università mostra l'edificio del monastero francescano. L'Università di Mostar ha circa 16.000 studenti, il che ne fa la seconda università in Bosnia ed Erzegovina dopo l'Università di Sarajevo nella capitale. Attraverso gli anni, l'Università di Mostar ha visto una rapida crescita del numero degli studenti: da 6.256 nel 2006/07, a 16.000 nel 2014/15. Anche il numero di studenti stranieri è cresciuto, di cui la maggioranza dalla vicina Croazia. Nel 2008/09 c'erano 292 studenti croati, nel 2012/13 644. Nel 2014/15, gli studenti croati compongono il 17% del corpo studentesco. Note Voci correlate Università in Bosnia ed Erzegovina Mostar Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Università di Mostar Collegamenti esterni Sito ufficiale, su sum.ba.
Uniwersytet w Mostarze

Uniwersytet w Mostarze (chorw. Sveučilište u Mostaru) – chorwackojęzyczna publiczna uczelnia wyższa, zlokalizowana w Mostarze. Historia Pierwszą uczelnią powstałą w Mostarze po II wojnie światowej, była założona w 1950 roku, Wyższa Szkoła Pedagogiczna, w 1959 roku powstała Wyższa Szkoła Techniczna, a rok później Wyższa Szkoła Rolnicza. W 1977 roku na bazie tych szkół, a także zamiejscowych wydziałów Uniwersytetu w Sarajewie utworzono uniwersytet. Nadano mu imię Džemala Bijedića (Univerziteta Džemal Bijedić u Mostaru), a językiem wykładowym był wówczas język serbsko-chorwacki. 7 kwietnia 1992, po wybuchu wojny w Bośni i Hercegowinie zbombardowane zostały akademiki i budynek Wydziału Ekonomii. Nauczanie zostało przerwane w okresie od kwietnia do sierpnia 1992 roku. Początkowo podjęto je poza Mostarem, a do częściowo wyremontowanych obiektów uczelnia wróciła w roku akademickim 1994/1995. Od 1992 roku uczelnia funkcjonowała jako uniwersytet chorwackojęzyczny o nazwie Sveučilište u Mostaru. Boszniaccy wykładowcy założyli osobną uczelnię: Uniwersytet Džemala Bijedića w Mostarze. Obydwa uniwersytety nawiązują tradycji uczelni funkcjonującej w latach 1977-1992 Struktura organizacyjna W ramach uczelni funkcjonują następujące jednostki: Akademia Sztuk Pięknych Wydział Rolnictwa i Technologii Żywności Wydział Budownictwa Wydział Ekonomii Wydział Nauk o Zdrowiu Wydział Prawa Wydział Inżynierii Mechanicznej, Informatyki i Elektrotechniki Wydział Medycyny Wydział Nauk Przyrodniczych, Matematyki i Pedagogiki Wydział Farmacji Wydział Filozofii Przypisy
Мостарский университет

Мостарский университет (хорв. Sveučilište u Mostaru, лат. Universitas Studiorum Mostariensis) — университет города Мостар Боснии и Герцеговины, расположен в районе Рондо. Это единственный университет в стране, где обучение полностью ведется на хорватском языке. Корни университета Мостара восходят к 1895 году, когда была создана францисканская богословская школа. В 1950 году в Мостаре начала работу Высшая учебная школа, затем в 1959 году была создана Высшая техническая школа и в 1960 году — высшая сельскохозяйственная школа. Университет был основан в Мостаре 11 февраля 1977 году. Изначально носил имя Джемала Биедича, югославского боснийского государственного деятеля, погибшего в 1977 году в авиакатастрофе. На момент основания в университете было 4 факультета, 1 колледж и 2 института. В 1977/1978 учебном году в университете обучалось 5016 студентов. В 1992 году, во время Боснийской войны, университет получил нынешнее название, а его официальным языком стал хорватский. Покинувшие университет профессора-мусульмане в 1993 году основали в Мостаре новое учебное заведение, получившее старое название Университет Джемала Биедича. Он разместился в бывших югославских армейских казармах. В университете обучается около 14 000 студентов, из них около 17 % из Хорватии. Работает около 1000 сотрудников. В университете есть десять факультетов, академия искусств, восемь институтов и студенческий центр. Учебные программы для бакалавров и магистров приведены в соответствие с Болонскими правилами. Ректором университета является Лерка Остоич. Университет располагается по адресу пл. Большого Хорватского рынка, 1. На печати университета изображено здание францисканского монастыря. Примечания Ссылка Официальный сайт
Univerza v Mostarju

Univerza v Mostarju (izvirno hrvaško Sveučilište u Mostaru; latinsko Universitas Studiorum Mostariensis) je javna univerza v Bosni in Hercegovini, ki pa je hkrati edina, ki izvaja predavanja v hrvaščini. Ustanovljena je bila leta 1977. Trenutni rektor je Zoran Tomić. Rektorji Oddelki Fakultete Agronomska fakulteta Ekonomska fakulteta Gradbena fakulteta Fakulteta za filozofsko-humanistične znanosti Fakulteta za naravoslovno-matematične in vzgojne znanosti Fakulteta za strojništvo in računalništvo Medicinska fakulteta Pravna fakulteta Akademije Akademija likovnih umetnosti Visoke šole Visoka zdravstvena šola Glej tudi seznam univerz v Bosni in Hercegovini Zunanje povezave Uradna spletna stran
Свеучилиште у Мостару

Свеучилиште у Мостару је државни универзитет у Мостару. До рата у Босни и Херцеговини носио је назив Универзитет Џемал Биједић, по истоименом политичару. Међутим, након почетка рата, већинско хрватско становништво града мења му назив и усваја хрватски језик као наставни, замјенивши дотадашњи српскохрватски. Услед тога, Бошњаци су на новом мјесту створили сопствени Универзитет Џемал Биједић у Мостару, који ради и данас. Историја У Мостару и Херцеговини почетак и развој високог школства и школских институција датира с краја 19. века. Коријени високог школства у Мостару везују се за утемељење Фрањевачке богословије која је почела дјеловати 1895. године. Непосредно након Другог свјетског рата, 1950. године у Мостару је почела радити Виша педагошка школа. Потом слиједе Виша техничка школа (1959), Виша пољопривредна школа (1960) те одјељења Правног и Економског факултета који су од 1976. године прерасли у самосталне факултете. Од 1977. па све до 1992. године и више школе и факултети дјелују у оквиру Универзитета Џемал Биједић у Мостару, а службени је језик био српскохрватски. Од 1992. године на Свеучилишту је промијењено име и службени језик. Од тада се назива Свеучилиште у Мостару и умјесто пријашњег српскохрватског уведен је хрватски као службени језик. Током рата у Босни и Херцеговини, 7. априла 1992. године прекинут је наставни процес јер су на Студентски дом и Економски факултет пале прве гранате. Свеучилиште није радило само у раздобљу од априла до јула 1992. године због сталног гранатирања Мостара. Љетни испитни рокови одржани су на Широком Бријегу за студенте који нису становали у Мостару. Слиједеће двије академске године (1992/93. и 1993/94) настава за прву годину студија организована је у Неуму и Широком Бријегу. Од академске 1994/95. године настава се изводи у дјелимично санираним свеучилишним објектима у Мостару. Након санирања посљедица рата започео је снажни развој Свеучилишта, а Мостар је постао универзитетски град. Организација Агрономски и прехрамбено-технолошки факултет Академија ликовних умјетности Економски факултет Факултет природословно-математичких и одгојних знаности Факултет стројарства, рачунарства и електротехнике Факултет здравствених студија Фармацеутски факултет Филозофски факултет Факултет грађевинарства, архитектуре и геодезије Медицински факултет Правни факултет Студенти Види још Списак универзитета у Босни и Херцеговини Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Студентски центар
Університет Мостара

Університет Мостара (хорв. Sveučilište u Mostaru, лат. Universitas Studiorum Mostariensis) — єдиний університет в Боснії і Герцеговині, де навчання повністю ведеться хорватською мовою. Коріння Університету Мостара датуються 1895 р., коли була створена францисканська богословська школа. У 1950 Вища навчальна школа розпочала свою роботу в Мостарі, потім — створення Вищої технічної школи у 1959 році, Вищої сільськогосподарської школи у 1960 році. Університет був заснований у Мостарі в 1977 році. З 1992 хорватська мова є офіційною мовою в Університеті Мостара. Має близько 16 000 студентів та 1000 співробітників (2013). Є десять факультетів, академія мистецтв, вісім інститутів та студентський центр в університеті. Примітки Посилання Офіційний сайт
St. John Cemetery (Livno)

St. John Cemetery is the archaeological site with the remains of the late antique church, tombs and medieval Franciscan monastery dedicated to St. John. The area is situated in the plain of the right bank of the Bistrica River in the center of Livno. History Medieval Franciscan monastery in Livno was built between 1340 when the Franciscan vicariate was established in the Kingdom of Bosnia in 1375 when it was mentioned in the earliest list of Franciscan monasteries of the vicariate in the Kingdom of Bosnia. Monastery was probably burned or during the Ottoman conquest in the late 15th century or during the 17th century. Thereafter, the site has served as a cemetery until the 20th century and during World War II. Footnotes
Fra Mihovil Sučić Hospital

Fra Mihovil Sučić Hospital (Croatian: Županijska bolnica "Fra Mihovil Sučić") is the largest and central hospital of Canton of Herzeg-Bosnia in Bosnia and Herzegovina. It provides district general hospital services for the canton. History During the Austro-Hungarian rule in Livno, construction of the county hospital began in 1892. Construction was completed in 1893 when the hospital was opened and Philip Hansel was appointed as the first director. Newly built provincial hospital was opened in 1939. Medical Center Livno was established in 1975 and in 1991 it was named Fra Mihovil Sučić. Within the Medical center were the community health centers in Glamoč and Duvno. The Center was abolished in 1994 when General hospital Livno was founded. General Hospital received the status of the county hospital in 1998. Footnotes
Most Mujagy Komadina

Most Mujagy Komadina (též známý lidově jako Lučki most) se nachází v Mostaru. Je to jeden ze zdejších nejstarších mostů; vybudován byl v letech 1899 až 1913 a pojmenován po starostovi města z té doby, který se o jeho výstavbu zasadil. 71 m dlouhý most z armovaného betonu byl v té době velmi moderní. Otevřel jej na konci srpna 1913 tehdejší starosta Nikola Smoljan jako třetí most v pořadí (po starém a mostu Františka Josefa). Sloužil až do války v Jugoslávii; roku 1992 byl z velké části zničen dynamitem a musel projít rekonstrukcí. Náklady na tyto práce dosáhly 1,485 milionu marek. Odkazy Reference
University Clinical Center of the Republika Srpska

The University Clinical Center of the Republika Srpska (Serbian: Универзитетски клинички центар Републике Српске, romanized: Univerzitetski klinički centar Republike Srpske) is a medical centre located in Banja Luka, Bosnia and Herzegovina. It serves as the main medical centre for both Banja Luka and Republika Srpska. History The University Clinical Center of the Republika Srpska was established in 1897. In August 2015, by the government decision its name was changed to University Clinical Center of the Republika Srpska. It is the largest hospital in Republika Srpska, an entity of Bosnia and Herzegovina. As of 2016, the Clinical Center has 1,243 available beds. Gallery See also List of hospitals in Bosnia and Herzegovina References External links Official website
Клинички центар Универзитета у Сарајеву

Клинички центар Универзитета у Сарајеву, или Универзитетски клинички центар Сарајево, водећа је здравствена установа у Босни и Херцеговини. Историја За почетке клиничког центра узима се прва болничка здравствена установа у Сарајеву, коју је 1866. године основао Топал Осман-паша средствима Гази Хусрев-беговог вакуфа. На мјесту данашње клиничког центра у сарајевском насељу Кошево, 1894. године основана је Земаљска болница. Болница је осмишљена и пројектована на основу Универзитетске болнице у Бечу, а уређена је према најмодернијим стандардима тог времена. Због недостатка домаћег школованог кадра оснива се Медицински факултет Универзитета у Сарајеву. Болница постаје наставна база, а поједине клинике и институти преузимају наставно-едукативну улогу. Током рата у Босни и Херцеговини, Клинички центар је изгубио 34,2% предрадног капацитета, док је 2597 радника напустило посао. Устројство Клинички центар Универзитета у Сарајеву састоји од се од 37 клиника: Види још Медицински факултет Универзитета у Сарајеву Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Црква Блажене Дјевице Марије у Босанској Крупи

Црква Блажене Дјевице Марије у Босанској Крупи је католичка црква, која припада приједорској жупи Бањалучке бискупије, која се налази у самом подножју Старог града. Комисија за очување националних споменика је прогласила цркву са вањским степеништем и потпорним зидом националним спомеником Босне и Херцеговине. Историја Земаљска влада Босне и Херцеговине је 1900. године поклонила земљиште за католичко гробље и капелу у Босанској Крупи. За цркву се не зна тачно када је изграђена, али се претпоставља да је изграђена почетком 20. века, а минирана је 1992. године. Реновирана је 2009. године уз помоћ Федералног министарства културе и спорта, кантоналних и локалних власти, Бањалучке бискупије, као и донације француске хуманитарне организације Потенцијал. Нови пројекат у готском стилу креирао је Исак Медић, а на основу фотографија и снимака, а не на основу оригиналне документације. Црква је рехабилитована на истој локацији, на темељима порушене цркве и у истим димензијама. Референце Литература
Hum Tower

The Hum Tower (Bosnian: Toranj Hum / Predajnik Hum) is a 78.5 m (258 ft) tall telecommunication tower located on Mount Hum, on the outskirts of Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. The original tower was completed in the 1960s and rebuilt in the 1980s. During the Bosnian War, on 2 May 1992, it was partly destroyed by the JNA and the VRS. History The Hum Tower has become one of the most important landmarks of Sarajevo, the capital of Bosnia and Herzegovina. The TV transmitter was built in the 1980s at an altitude of 812 metres. It consists of a building and a reinforced concrete pillar 78.5 m (258 ft) high. The antenna mast carried a UHF TV antenna system, a VHF TV antenna system and a VHF FM antenna system, which broadcast analog radio and television signals. The facility was primarily used by RTV Sarajevo (Radio Televizija Sarajevo), which broadcast four radio and three television programmes until 1992: TVSA, TVSA 2, TVSA 3, Radio Sarajevo 1, Sarajevo 202, Radio Sarajevo 2 and Radio Sarajevo 3. During the Bosnian War, in 1992, the antenna tower and the building suffered major damage, which was partially repaired after the war. The building and broadcasting equipment are under constant surveillance by technicians from the national public broadcaster, BHRT. According to international obligations, Bosnia and Herzegovina planned to switch to digital broadcasting in April 2014, but the deadline was missed. Within the first phase of digitalisation in Bosnia and Herzegovina, a DVB-T transmitter, a UHF antenna system, digital RR links and a parabolic antenna were installed at the Hum facility. The installed DVB-T transmitter was expected to broadcast programmes of the public broadcasters BHT 1, FTV and RTRS. Commissioning of the equipment was expected in mid-2016. Radio and TV frequencies BHRT – BH Radio 1 BHRT – BHT 1 RTVFBiH – Federalni Radio RTVFBiH – Federalna televizija References External links
King Tomislav Square (Livno)

King Tomislav Square (Croatian: Trg kralja Tomislava) is the central square of the town of Livno and place of the obelisk in honor of the thousandth anniversary of the Kingdom of Croatia and the coronation of King Tomislav. History The area of the Square began to form in the 19th century. During the Ottoman rule in the area, among other things, were the houses and shops of the local merchant Jakov Jazvo and his sons. After the arrival of the Austro-Hungarian rule area of the intersection of Split Street (westwards) and Travnik Street (eastwards) was named Stojan Platz after the Austrian army officer France Stojan who fought in the battles around Livno. During the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes square was renamed Square of Zrinski (Trg Zrinskog) and Travnik Street and Split Street were renamed to Street of Zrinski and King Peter Street. Obelisk as a monument to the thousandth anniversary of the Kingdom of Croatia and the King Tomislav was erected in 1926 in the northern part of the Square. On the obelisk there is relief image of King Tomislav and an inscription in Croatian: U spomen hiljadugodišnjice prvog hrvatskog kralja Tomislava (925–1925) podigoše Hrvati sela i grada Livna. (In the memory of the thousand anniversary of the first Croatian king Tomislav (925–1925), the Croats who built the village and the town of Livno.) After the construction of this monument square was renamed as King Tomislav Square Footnotes
Trg kralja Tomislava (Livno)

Trg kralja Tomislava središnji je gradski trg u Livnu, smješten između ulice Gabrijela Jurkića i Kneza Mutimira. Trg je poznat po obelisku od bračkog kamena, podignutim 1920-ih godina povodom tisućite obljetnice Hrvatskoga Kraljevstva. Trg je popločan i na njemu se nalazi i fontana. Povijest Prijašnja imena Prvotni trg nastao je za vrijeme Austro-Ugarske i nosio je naziv »Stojan Platz« (Trg Stojana). Imenovan je po Francetu Stojanu, austro-ugarskom satniku. Nakon raspada Austro-Ugarske i osnivanja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca prvotno je preimenovan u »Trg Zrinskog«, a nakon podizanja spomenika imenovan je po Tomislavu, hrvatskome kralju. U Socijalističkoj Jugoslaviji dobio je novo ime po maršalu Josipu Brozu Titu, a nakon raspada SFRJ vraćen mu je prijašnji naziv Trg kralja Tomislava. Tisućita obljetnica Hrvatskoga Kraljevstva Godina 1925. proslavljena je kao tisućita obljetnica Hrvatskoga Kraljevstva. Ta je manifestacija održana u skoro svim hrvatskim sredinama na području Kraljevine Jugoslavije, pa tako i na tadašnjem Trgu Zrinskoga u gradu Livnu. Livnjaci su hrvatskome kralju Tomislavu podignuli spomeniku u obliku obeliska, a spomenik su svečano otkrili 5. rujna 1926. Na spomeniku se nalazi ovalna reljef-ploča koja prikazuje kralja Tomislava, a na istočnoj strani uklesan je natpis: »U spomenhiljadugodišnjiceprvog hrvatskogkraljaTomislava925. – 1925.podigoše Hrvatisela i grada Livna.« Nakon podignuća spomenika Tomislavovog, Trg Zrinskog je preimenovan u Trg kralja Tomislava. Galerija Izvori Literatura Stipo Manđeralo: »Trg kralja Tomislava u Livnu«, 2009. Vanjske poveznice Spomenik kralja Tomislava, Kulturne i prirodne znamenitosti, livno.ba
Площа короля Томислава (Ливно)

Площа короля Томислава (босн. Trg kralja Tomislava) — центральна площа міста Ливно, яку увінчує обеліск на честь тисячоліття Королівства Хорватії та короля Томислава. Історія Сучасних обрисів площа почала набувати в ХІХ ст. За часів османського правління на території майдану, серед іншого, були будинки та крамниці місцевого купця Якова Язво та його синів. Після приходу австро-угорської влади місце перетину вулиць Сплітської (з боку заходу) та Травницької (від сходу) назвали «Стоян-Плац» на честь офіцера австрійської армії Франца Стояна, який воював у битвах навколо Ливна під час австро-угорського завоювання Боснії та Герцеговини 1878 р. У добу Королівства сербів, хорватів і словенців майдан було перейменовано на Площу Зринського (Trg Zrinskog), а вулиці Травницька і Сплітська змінили назви на вулицю Зринського і вулицю короля Петра відповідно. Обеліск як пам'ятник тисячолітній річниці Королівства Хорватії та королю Томиславу встановлено 1926 року у північній частині площі. Обеліск прикрашає рельєфне зображення короля Томислава та напис старохорватською мовою: U spomen hiljadugodišnjice prvog hrvatskog kralja Tomislava (925—1925) podigoše Hrvati sela i grada Livna. (На згадку про тисячоліття першого хорватського короля Томислава (925—1925 рр.) звели хорвати сіл і міста Ливно). Після спорудження цього пам'ятника площу було перейменовано на Площу короля Томислава. Примітки