Босна и Херцеговина

Босна и Херцеговина е планинска държава, разположена в западната част на Балканския полуостров. Столицата ѝ е Сараево. Граничи на север, запад и юг с Хърватия, на изток със Сърбия, а на югоизток с Черна гора. Първата страна в света, признала на 15 януари 1992 година независимостта на Босна и Херцеговина, е България. Поначало Босна и Херцеговина (различна от Стара Херцеговина) са историко-географски райони, които днес нямат политически статут. География Релеф Босна и Херцеговина се намира в западната част на Балканския полуостров. Има малък излаз на Адриатическо море – само 20 km. По-голяма част от страната е заета от Динарските планини с най-висок връх Маглик (2387 m). Климат Климатът в южните и западните части на страната е субтропичен средиземноморски, с мека влажна зима и сухо горещо лято. В северните, централните и източните райони климатът е умерен, с прохладни лета и студени зими. Административно деление Република Сръбска и Федерация Босна и Херцеговина Босна и Херцеговина има няколко нива на политико-административно деление след федералното правителство. Най-важна от тях е организацията на държавата по общностни единици (ентитети) – Република Сръбска и Федерация Босна и Херцеговина. Република Сръбска заема 49% от територията на страната, а Федерация Босна и Херцеговина 51%. Тези два ентитета са образувани след Дейтънското споразумение от 1995 година след значителни промени в етническия състав на Босна и Херцеговина. В териториите на Република Сръбска това става след провеждане на етническо прочистване на местното бошняшко и хърватско население, а в териториите на Федерацията на местното сръбско население. Автономна област „Бръчко“ От 1996 година правомощията на тези два ентитета са намалени значително в полза на федералното правителство. Моделът на Окръга Бръчко и децентрализацията на местните органи на властта са пътят към бъдещето на Босна и Херцеговина. Кантони на Федерация Босна и Херцеговина Третото ниво на административно деление след двете единици и федералното правителство са кантоните на Федерация Босна и Херцеговина, които са 10. Всички кантони имат свое кантонално правителство, което се намира под юрисдикцията на законите на Федерацията. Някои кантони са етнически смесени и имат специална система, която гарантира запазване на правата на всички народи. Общини Последното ниво на административно деление на Босна и Херцеговина са общините. Страната се състои от 142 общини, от които 79 се намират във Федерацията, а 63 в Република Сръбска. Всяка една община има и общинска администрация. Служебни градове Освен двете общностни единици и Окръг Бръчко, кантоните и общините Босна и Херцеговина има и четири така наречени „служебни града“. Това са Баня Лука, Мостар, Сараево и Източно Сараево. Тези служебни градове имат своя администрация, чиято власт е с ранг на община или кантон. История През VI – VII век на територията на днешна Босна и Херцеговина се заселват славянски племена. През XII век е образувано Босненското княжество, прераснало в банство (от 1377 г. – при Твърдко I – е кралство), което впоследствие присъединява и включва и съседната област Херцеговина. През 1463 г. територията на Босна пада под властта на Османската империя, а през 1482 година и територията на Херцеговина. След въстанието в Босна и Херцеговина от 1875 – 1878 година страната е окупирана от Австро-Унгария, а през 1908 г. е анексирана. От 1918 г. е в състава на Кралство на сърби, хървати и словенци, а от 1929 г. в Кралство Югославия. През 1941 г. Босна и Херцеговина е окупирана от германските войски и е включена в състава на Независимата хърватска държава. По време на освободителните войни през 1941 – 1945 г. е освободена от партизаните на Йосип Броз Тито (Народно-освободителна армия на Югославия) и през ноември 1945 г. е включена в състава на Югославия като федерална република. През есента на 1991 г. Босна и Херцеговина обявява излизане от състава на СФРЮ. Преди това Босна и Херцеговина е една от шестте федерални единици, образуващи бившата Социалистическа федеративна република Югославия. Републиката успява да извоюва своята независимост по време на войните в СФРЮ през 90-те години на XX век и според Дейтънското споразумение е протекторат на международната общност, който се администрира от Върховен представител, избиран от Европейския парламент. През май 1992 г. е приета за членка на ООН. В средата на 1992 г. след остро междуетническо напрежение избухва гражданска война. През ноември 1995 г. в Дейтън, САЩ са заключителните мирни преговори по урегулиране на босненския конфликт, който е подписан на 14 декември 1995 г. в Париж. Страната е децентрализирана и в административен план е разделена на две части и един окръг: Федерация Босна и Херцеговина и Република Сръбска и Окръг Бръчко. Държавно устройство Държавното устройство на Босна и Херцеговина е регулирано от Дейтънско споразумение от 1995 година. Според него Босна и Херцеговина е конфедерален тип държава, която се състои от две административни единици (към които едновременно териториално принадлежи същевременно отделният административно окръг Бръчко): Федерация Босна и Херцеговина, със административен център Сараево Република Сръбска, също с административен център Сараево (официално), но де факто – Баня Лука Последните общи избори в страната се провеждат на 2 октомври 2022 г. Икономика Около 40% от страната е заета от гори. В южната част на ѝ поради топлия средиземноморски климат в долините на реките се отглеждат зърнени храни, захарно цвекло, лен, лозя, памук, тютюн, зеленчуци, плодове и др. Население и култура След преброяването от 1991 г. в Босна и Херцеговина 44% са се определили като бошняци (тогава се декларират като мюсюлмани), 31% като сърби и 17% като хървати, а 6% от населението се е декларирало като югославяни. Религиозната принадлежност следва етническата на повечето население: 88% от хърватите са се декларирали като католици, 90% от бошняците като мюсюлмани, a 99% от сърбите като православни. Данните за населението оттогава са се променили значително. В кървавата гражданска война са убити около 100 хил. души, а половината от населението се е преместило да живее на друго място. Според данните на щатското разузнаване ЦРУ от 2000 г. в Босна и Херцеговина живеят 3 922 205 души, от тях 50% християни, от които 31% православни и 15% католици, 40% мюсюлмани и 10% атеисти и следващи други религии, а етническият състав е 48,4% бошняци, 32,7% сърби, 14,6% хървати и 0,6% други. През 2007 г. населението на държавата е 3 981 923 души. През 2011 г. се провежда последното преброяване в страната. Вижте също Национален музей на Босна и Херцеговина Илирийски листопадни гори Омер паша Латас Комуникации в Босна и Херцеговина Пинджур Преброяване на населението в Босна и Херцеговина (2013) Стефан Косача Херцеговински санджак Въоръжени сили на Босна и Херцеговина Транспорт в Босна и Херцеговина Змиянска везба Външна политика на Босна и Херцеговина Босненска конвертируема марка Либурна Източници Външни препратки Bosnia and Herzegovina online Босна и Херцеговина при encyclopedia.bg Архив на оригинала от 2004-06-01 в Wayback Machine. Босна и Херцеговина Bosnia News