NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gazi Husrev-begov bezistan

Gazi Husrev-beg's bezistan is one of the preserved bezistan in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina, from the Ottoman period in the history of the country. Built in 1555 in Baščaršija, bezistan still serves its purpose - trade. History Bezistan is part of the endowment of Gazi Husrev-beg. It was built in 1555 in the immediate vicinity of the Kuršumli Madrasa, the Bey's Mosque and the Clock Tower, with which it is connected by an eastern entrance. It is rectangular in shape with entrances, which border the 109 m long street in which small shops are located. Gazi Husrev-beg Street (also called Zlatarska) runs parallel along the bezistan. Dubrovnik craftsmen took part in the construction. Due to the slightly lower temperature achieved by building below the level of the surrounding streets, the original purpose of the bezistan was to trade in groceries. This still makes shopping on warm, summer days enjoyable. With its appearance, Gazi Husrev-beg's bezistan is reminiscent of the Kapali Bazaar and bezistan in Istanbul or souk in the cities to the east. National Monument Gazi Husrev-beg's bezistan has been declared a national monument of Bosnia and Herzegovina. The decision was taken by the Commission to Preserve National Monuments at its session held from 4 to 11 September 2006, composed of: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović (chair), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo and Tina Wik. In addition to the bezistan, there was also the Tashlihan, which was built at the same time as the bezistan, also as the waqf of Gazi Husrev-beg. It suffered great damage in the fire of 1879, and the last walls of the Taslihan disappeared in 1912. Gallery Literature Ahmed Mehmedović, Gazi Husrev-beg i njegove zadužbine, Sarajevo 2005. Behija Zlatar, Zlatni period Sarajeva: Prilozi historiji Sarajeva, Institut za istoriju, 1997. Alija Bejtić, Ulice i trgovi starog Sarajeva, Sarajevo 1973. References External links Media related to Gazi Husrev-beg's Bezistan at Wikimedia Commons
Bezistan de Gazi Husrev-bey

Le bezistan de Gazi Husrev-bey est un marché situé en Bosnie-Herzégovine, sur le territoire de la Ville de Sarajevo. Cet ensemble urbanistique, qui remonte à 1555, est inscrit sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Le bezistan est situé dans le quartier de Baščaršija. Localisation L'ensemble des installations du Bey Gazi Husrev (1480-1541) est situé dans le quartier de Baščaršija, dans le Vieux Sarajévo. Histoire Description Notes et références Articles connexes Monuments nationaux de Sarajevo Bezistan de Brusa Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la protection du patrimoine
Gazi Husrev-begov bezistan

Gazi Husrev-begov bezistan je jedan od očuvanih bezistana u Sarajevu, koji i danas služi svojoj namjeni-trgovini. Bezistan je dio zadužbine Gazi Husrev-bega. Izgrađen je 1555. godine u neposrednoj blizini Kuršumli medrese, Begove džamije i Sahat-kule, s kojima je povezan istočnim ulazom. Pravokutnog je oblika s ulazima, koji omeđuju 109 m dugu ulicu u kojoj su smještene male trgovine. Duž bezistana paralelno se pruža Gazi Husrev-begova (Zlatarska) ulica. U gradnji su sudjelovali dubrovački majstori. Zbog nešto niže temperature koja je postignuta gradnjom ispod razine okolnih ulica, izvorna namjena bezistana je bila trgovina namirnicama. Svojim izgledom Gazi Husrev-begov bezistan podsjeća na Kapali čaršiju i bezistane u Istanbulu ili souk (trgovačka ulica u arapskim zemljama) u gradovima na istoku. Pored bezistana je postojao i tašlihan koji se građen u isto vrijeme kad i bezistan, također kao vakuf Gazi Husrev-bega. U požaru 1879. godine pretrpio je velika oštećenja, a posljednje zidine tašli hana nestale su 1912 godine. Povezani članci Gazi Husrev-beg Gazi Husrev-begova knjižnica u Sarajevu Gazi Husrev-begova džamija Gazi Husrev-begova medresa Gazi Husrev-begov hanikah Tašlihan Izvori Vanjske povezice
Dugi Bezistan

Dugi Bezistan (Ghazi Husrev-beg bezistan) – zabytkowy kryty targ (sukiennice) w bośniackim Sarajewie. Powstał za rządów miejscowego gubernatora (sandżakbeja) Gazi Husrev-bega (stąd pierwotna nazwa), w latach 1537–1557, odtąd wielokrotnie niszczony częściowo, głównie przez pożary. Jego twórcami byli budowniczy z Dubrownika. Wzniesiono go na planie prostokąta o długości 109 m i szerokości 21 m, jako murowany pawilon z wielokopułowym sklepieniem i pomieszczeniami dla 52 sklepów. Sąsiadował z zajazdem Taszli-han, uważanym do czasu zniszczenia przez pożar za największe centrum handlowe na Bałkanach. Do hal targowych prowadzi 5 wejść, z których największe (północne) ma około 8,2 m szerokości i 3,2 m wysokości; korytarz głównego przejścia ma szerokość 3 metrów. W 2006 r. bezistan został uznany za pomnik narodowy. W nadal użytkowanej budowli mieszczą się sklepy z galanterią, biżuterią i tkaninami. Zobacz też Brusa Bezistan Przypisy
Gazi Husrev-begov bezistan

Gazi Husrev-begov bezistan je jedan od očuvanih bezistana u Sarajevu, koji i danas služi svojoj nameni — trgovini. Bezistan je deo zadužbine Gazi Husrev-bega. Izgrađen je 1555. godine u neposrednoj blizini Kuršumli medrese, Begove džamije i Sahat-kule, sa kojima je povezan istočnim ulazom. Pravougaonog je oblika sa ulazima, koji omeđuju 109 m dugu ulicu u kojoj su smeštene male trgovine. Duž bezistana paralelno se pruža Gazi Husrev-begova (Zlatarska) ulica. U gradnji su učestvovali dubrovački majstori. Zbog nešto niže temperature koja je postignuta gradnjom ispod nivoa okolnih ulica, prvobitna namena bezistana je bila trgovina namirnicama. To i danas čini kupovinu u toplim, letnjim danima, ugodnom. Svojim izgledom Gazi Husrev-begov bezistan podseća na Kapali čaršiju i bezistane u Istanbulu ili u gradovima na istoku. Pored bezistana je postojao i tašlihan (трговачки хан) koji se građen u isto vreme kad i bezistan, takođe zadužbina Gazi Husrev-bega. U požaru 1879. godine pretrpeo je velika oštećenja, a poslednje zidine tašlihana nestale su 1912. godine. Reference
Deransko jezero

Deransko jezero je jezero u kod mjesta Svitave u Bosni i Hercegovini. Dio je parka prirode Hutovo blato. Iz jezera istječe rijeka Krupa koja u slučaju porasta vodostaja Neretve mijenja tok i teče natrag prema jezeru. Površina jezera iznosi 3,7 km2, duljina 3,3 km, a najveća širina jezera je 2,4 km. Prosječna dubina jezera iznosi oko 2 metra. Najbogatije je i najveće jezero Gornjeg blata (područje Hutova blata koje čini 5 manjih jezera: Deran, Orah, Drijen, Jelim i Škrka). Temperatura vode u rasponu je između 10 °C zimi i 21 °C tijekom ljeta. Obalno područje obraslo je trskom i šašom, a dno prekriveno mikroalgama (na mjestima sporog toga vode). Izvori
Деранско језеро

Деранско језеро, је периодично језеро у јужној Херцеговини, у простору Хутовог блата. Формирано је у крашком пољу дренажног система његове отоке Крупе, која се као лева притока улива у Неретву код села Драчева. Површина Деранског језера износи око 5 km², а воду прима од извора који се налазе на његовим источним и североисточним рубовима. У време поведња Деранско језеро се знатбно повеча. У сушном периоду вода се толико повуче да се Деранском језеру формира низ мањих језера која су међусобно повезана каналима. Литература Мала енциклопедија Просвета (3 изд.). Београд: Просвета. 1985. ISBN 978-86-07-00001-2. Марковић, Јован Ђ. (1990). Енциклопедијски географски лексикон Југославије. Сарајево: Свјетлост. ISBN 978-86-01-02651-3.
Most malajsijsko-bosenskohercegovinského přátelství

Most malajsijsko-bosenskohercegovinského přátelství, (bosensky most malezijsko-bosanskohercegovačkog prijateljstva, krátce známý také jako Bosmalův most je most v Sarajevu, překonávající řeku Miljacku. Nachází se v městské části Čengić Vila a byl zbudován hned vedle Bosmalského obchodního centra. Slavnostní otevření mostu se konalo 1. června 2005, účastnil se jej malajský premiér Mahathir Mohamad, tehdejší předseda předsednictva BiH Sulejman Tihić, předseda Kantonu Sarajevo Denis Zvidić a předsedkyně kantonální skupštiny Meliha Alić. Náklady na stavbu mostu dosáhly 1,8 milionu KM. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Most malezijsko-bosanskohercegovačkog prijateljstva na bosenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Most malajsijsko-bosenskohercegovinského přátelství na Wikimedia Commons
Most malezijsko-bosanskohercegovačkog prijateljstva

Most malezijsko-bosanskohercegovačkog prijateljstva poznat i kao "Bosmalov most" nalazi se u sarajevskom naselju Čengić Vila i premošćava rijeku Miljacku. Izgrađen je u sklopu pete sarajevske transverzale i spaja glavnu ulicu na Čengić Vili s Bosmal City Centrom, po kome je dobio nadimak. Izgradnja mosta dovršena je 1. lipnja 2005. godine a svečanom otvorenju prisustvovali su malezijski premijer Mahatir bin Mohamad, član Predsjedništva BiH Sulejman Tihić, premijer Kantona Sarajevo Denis Zvizdić i predsjedavajuća Skupštine Kantona Sarajevo Meliha Alić. Gradnja mosta koštala je 1,8 milijuna konvertibilnih maraka a novac je uložio Zavod za izgradnju Kantona Sarajevo od takse koju je Bosmal platio za uređenje zemljišta. Arhitektura Most je projektirao Sead Gološ. Ovaj most, kao i BCC je projektiran iz dva dijela. Radi se, zapravo, o dva mosta, jer je arhitekta želio postići dualitet vezan za dvije kule na objektu Bosmal City Center-a, tako da je jedan most veza za kulu A, a drugi za kulu B, odnosno most za lijevo i za desno. Most je dug 45, a širok 30 metara, pa je zato razdvojen. U središnjem dijelu smještena je konstrukcija na kojoj je obješena rasvjeta koja se iz svjetiljki smještenih na nižoj razini odbija od reflektirajućih ploha na vrhu stubova. Izvori Informativni medij [1][neaktivna poveznica]
Drvenija Bridge

The Drvenija Bridge is a bridge located in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. The bridge was built during the Austro-Hungarian reign in 1898 and crosses the river Miljacka. It is important heritage in downtown Sarajevo, and a feature in city's social life. It is one of the busiest pedestrian bridges over the Miljacka. In 2019, the City of Sarajevo initiated conservation and restoration work on the bridge, on account of damage to the walkways, concrete parts, and the bridge railing, due to atmospheric influences. References External links Media related to Drvenija at Wikimedia Commons
Drvenija most

Drvenija most u Sarajevu je izgrađen u vrijeme Austro-Ugarske vladavine 1898. godine. Ovaj most bio je u početku dijelom u drvetu, dijelom u betonu kojim je kasnije 1980. godine drvo u potpunosti zamijenjeno zbog čestih oštećenja poput plavljenja rijeke Miljacke. Predstavljao je središnju točku susreta mladih zaljubljenih gimnazijalaca i ostalih mladih ljudi. To je bilo uslovljeno samom njegovom blizinom Prvoj gimnaziji, Srednjoj školi primijenjenih umjetnosti, Akademiji scenskih umjetnosti, Privrednoj srednjoj školi, Pedagoškoj akademiji i u novije vrijeme Fakultetu političkih nauka. Most je danas središnja točka lokalnih prodavača knjiga i odjeće te lokalnih džeparoša. Blizu mosta nalazi se jedna od najprometnijih trolejbuskih i autobusnih stanica kao i tramvajska stanica koja je tik do izlaza s mosta na zapadnoj strani. No, u Osmanskom carstvu i mnogi drugi mostovi su nosili naziv Drvenija, poput: Drvenija most na Bentbaši, Hadži-Bešlijina drvenija, između Šeherćehajine i Careve ćuprije. Vanjske poveznice Stranica na Mostovi Sarajeva pristupljeno 3.4.2014 Stranica na Studentski parlament Sarajeva Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. travnja 2014. (Wayback Machine) pristupljeno 3.4.2014 Stranica informativnog medija Arhivirana inačica izvorne stranice od 17. svibnja 2013. (Wayback Machine) pristupljeno 3.4.2014
Дрвенија мост

Дрвенија мост у Сарајеву је саграђен за вријеме аустроугарске владавине 1898. године да спаја обале ријеке Миљацке. У близини моста на лијевој обали се налазила Војна команда и Прва гимназија на десној. Како је мост често плавила набујала Миљацка, 80их година је дрвена конструкција моста замјењена бетонском, а дрвена ограда је сачувана. Мост је обновљен након рата 1995. године. Осим ове Дрвеније у Сарајеву су за вријеме Османског царства и други мостова носили назив Дрвенија. То су: Дрвенија мост на Бентбаши, који је служио за вађење доплављеног дрвета и грађе у Сарајево, Хаџи-Бешлијина дрвенија, између Шехерћехајине и Цареве ћуприје, и други дрвени мостови на Миљацки и на њеним притокама. Референце Спољашње везе
Most Ćumurija

Most Ćumurija se nachází v hlavním městě Bosny a Hercegoviny, v Sarajevu. Historie První most na tomto místě byl postaven někdy před rokem 1565, ze kdy pochází první písemná zmínka o něm. Nejprve byl pojmenován jako Hasanův most, a to podle donátora, který zaplatil jeho výstavbu. Jednalo se o most dřevěný. Hlavním důvodem bylo spojit lokalitu okolo Ajas-pašovy mešity, která se nacházela na pravém břehu řeky Miljacky s náměstím At Mejdan. Svůj název má podle dřevěného uhlí (bosensky ćumur), které bylo po mostě často přenášeno. Most přečkal řadu škod, které způsobily různé povodně. V roce 1886 byl zcela přestavěn a původní dřevěnou konstrukci nahradil most ocelový. Nejednalo se o novou konstrukci, přenesena sem byla starší, která byla použita na stavbě úzkorozchodné železnice. V roce 1914 u tohoto mostu došlo k prvnímu pokusu o útok na následníka Rakousko-uherského trůnu, nicméně ještě neúspěšný. V roce 1919 byl pojmenován podle Nikoly Zrinského a po rozpadu Jugoslávie získal svoje dnešní jméno. Obnoven byl v roce 2002. V roce 2012 bylo kompletně vyměněno původní osvětlení a nahrazeno LED panely. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Most Ćumurija na Wikimedia Commons
Ćumurija Bridge

The Ćumurija Bridge in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina carries vehicular and pedestrian traffic over the River Miljacka. It was constructed in 1886. The first bridge was built of wood in 1565, during the time of the Ottoman Empire, and connected two mosques on either side of the river. The name Ćumurija derives from ćumur, meaning charcoal, which at one time was thrown from the bridge into the river. References
Ćumurija most

Ćumurija most nalazi se u Sarajevu i povezuje desnu i lijevu stranu Miljacke. Nalazi se u blizini At mejdana. Most je izgradio Hadži Hasan 1556. godine i popravljan je nekoliko puta. Most je zamijenjen željeznom konstrukcijom 1886. godine. Imenovan je po lužini ćumura kojeg su sabljari prenosili preko mosta, a njihove trgovine su bile smještene u blizini. Početkom 2012. most je osvijetljen LED rasvjetom i obnovljen ulaganjem 80 000 konvertibilnih maraka. Iluminacija ili osvijetljenje je bazirana na upotrebi nove tehnologije - linearne LED svjetiljke. Vanjske poveznice informativni medij Arhivirana inačica izvorne stranice od 8. travnja 2014. (Wayback Machine)
Ponte Ćumurija

A Ćumurija é uma ponte que cruza o rio Miljacka em Sarajevo, na Bósnia e Herzegovina. A ponte carrega o tráfego de veículos e pedestres, tendo sido construída em 1886. A primeira ponte foi construída de madeira em 1565, à época do Império Otomano, e conecta duas mesquitas em ambos os lados do rio. O nome deriva de ćumur Ćumurija, isto é, carvão vegetal, que ao tempo era lançado da ponte no rio. Referências
Ћумурија мост

Ћумурија мост је један од мостова преко Миљацке у Сарајеву. Мост је саградио Хаџи Хасан 1556. године, а поправљан је неколико пута. Мост је замјењен жељезним 1886. године. Именован је по ћумуру који су сабљари преносили преко моста, а њихове продавнице су биле лоциране у близини. Године 2012. мост је обновљен, заштићен од пропадања, те му је уграђена декоративна расвета. Референце
Židovský hřbitov v Sarajevu

Židovský hřbitov v Sarajevu (bosensky Jevrejsko groblje u Sarajevu) se nachází v jihozápadní části metropole BiH, v místních částech Kovačići a Debelo Brdo. Hřbitov je od roku 2004 památkově chráněn. Hřbitov sloužil bosenské židovské komunitě, která našla v tehdejší Osmanské říši útočiště po protižidovských pogromech na Pyrenejském poloostrově. Sarajevský židovský hřbitov má rozlohu 31 160 m2. Hřbitov vznikl pravděpodobně v roce 1630 na místě středověkého pohřebiště a stećkového pole. Hřbitov sloužil pro pohřbívání až do roku 1965. V areálu hřbitova se nachází pamětní deska, připomínající zločiny, spáchané vůči Židům v dobách existence NDH. Součástí areálu je také objekt aškenazské kostnice. Na hřbitově se nachází celkem 3850 náhrobků. Hřibitov byl v druhé polovině 20. století několikrát poničen. Stalo se tak z důvodů stavebních úprav okolí, pokládání potrubí a výstavby nových objektů (70. léta 20. století). Značně byl hřbitov poškozen také během války v Bosně a Hercegovině, kdy se nacházel během obléhání přímo na frontové linii. Určitá část prostoru hřbitova byla zaminována; byla poničena kostnice a řada náhrobků. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Židovský hřbitov v Sarajevu na Wikimedia Commons
Jüdischer Friedhof Sarajevo

Der Jüdische Friedhof Sarajevo (bosnisch Jevrejsko groblje u Sarajevu) befindet sich an der Grenze der Stadtteile Kovačići und Soukbunar der Gemeinde Sarajevo-Centar im Südwesten der bosnischen Hauptstadt Sarajevo. Der sephardische Friedhof liegt am Hang des Trebević oberhalb der Umgehungsstraße Put Mladih Muslimana in Höhe des Parlamentsgebäudes und zählt zu den größten seiner Art in Südosteuropa. Der Friedhof wurde spätestens 1630 gegründet; die ältesten erhaltenen Grabmale – u. a. das des ersten Sarajevoer Rabbiners Samuel Baruh – stammen aus dieser Zeit. Im unteren Teil des Friedhofes befindet sich eine Trauerhalle. Außerdem befinden sich auf dem Friedhofsgelände Denkmäler für die im Zweiten Weltkrieg und im Holocaust ums Leben gekommenen Sarajevoer Juden sowie das Grab des Schriftstellers Isak Samokovlija (1889–1955). Beim Bau der Bosnischen Ostbahn zu Beginn des 20. Jahrhunderts mussten einige Gräber im unteren Teil des Friedhofs umgebettet werden. Seit 1966 werden die Sarajevoer Juden auf den städtischen Friedhöfen begraben. Während der Belagerung von Sarajevo im Bosnienkrieg wurde der Friedhof bedingt durch seine Lage zwischen den von den Streitkräften der bosnischen Serben gehaltenen Höhenzügen und der belagerten Stadt in Mitleidenschaft gezogen. Zahlreiche Gräber wurden durch Granatentreffer und Einschüsse beschädigt und der Friedhof selbst vermint. Die Minenräumung erfolgte 1998. Der Friedhof gilt seit 2004 als Nationales Denkmal Bosnien-Herzegowinas. Seit 2018 steht er auf der Vorschlagsliste des Welterbes in Bosnien und Herzegowina. Siehe auch Juden in Bosnien und Herzegowina Einzelnachweise Weblinks
Old Jewish Cemetery, Sarajevo

The OId Jewish Cemetery is a cemetery in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina. It is located on the slopes of Trebević mountain, in the Kovačići-Debelo Brdo area, in the south-western part of the city. It is the largest Jewish cemetery in Southeast Europe, and second largest sepulchral complex in Europe after the Old Jewish Cemetery in Prague. It was in use for approximately four hundred years from the beginning of the 16th or 17th century, but most likely from 1630 until 1966. History Established by Sephardic Jews in 1630, in Sarajevo during the Ottoman period. It also became the burial ground for Ashkenazi Jews after they arrived in Sarajevo with the Austro-Hungarian Empire in the late 19th century. It contains more than 3850 tombstones and covers an area of 31160 square meters. It has four monuments dedicated to the victims of fascism: a Sephardi one designed by Jahiel Finci and erected in 1952, two Ashkenazi ones, and one dedicated to the victims of Ustasha militants. During war of the 1990s The Jewish Cemetery was on the front line during the war in Bosnia and Herzegovina, and was used as an artillery position by Bosnian Serbs. It was thus severely damaged by bullets and fire caused by explosions. It was also heavily mined but was completely cleared in 1996. Notable burials and memorials Notable people buried in the cemetery include Rabbi Samuel Baruh (first rabbi of Sarajevo from 1630 to 1650; his grave is believed to be the oldest in the cemetery), Rabbi Isak Pardo (rabbi from 1781 to 1810), Rabbi Avraham Abinun (Grand Rabbi from 1856 to 1858), Moše Rafael Attias, Laura Papo Bohoreta, and Isak Samokovlija. There are also four memorials erected to the victims of Fascist terror, along with several cenotaphs, an empty memorial tombs, with the names of people who died elsewhere and whose grave locations are unknown. Genizah Separate vault or "grave" for damaged books known as a Genizah, is located in the southeastern part of the cemetery, with the first burial taking place on 3 July 1916. Assumption is that some 14 chests of holy books were buried in the second burial ceremony, so currently exhumation of Geniza is under way to determine its content. National and World Heritage designation The cemetery is designated as a national monument of Bosnia and Herzegovina under the name "Jewish cemetery in Sarajevo, the burial ground ensemble". In preparation for nomination for inclusion on the World Heritage Site list, Bosnian delegates submitted "Sepulchral ensemble – Jewish cemetery in Sarajevo" documentation for the tentative list at UNESCO on April 3, 2018, under the "Cultural" category and criteria "(ii)", "(iii)", "(iv)", "(vi)". Gallery See also History of the Jews in Bosnia and Herzegovina Moshe ben Rafael Attias Isak Samokovlija References External links Media related to Jewish cemetery Sarajevo at Wikimedia Commons
Antiguo cementerio judío de Sarajevo

El Antiguo cementerio judío de Sarajevo​ se encuentra en el Monte Trebevic, en la zona Kovacici-Debelo Brdo, en la parte suroeste de Sarajevo, Bosnia y Herzegovina. Se usó desde principios del siglo XVI o XVII hasta 1966. Establecido por los judíos sefardíes, también se convirtió en el lugar de entierro de judíos askenazíes después de su llegada a Sarajevo con el Imperio Austro-Húngaro en el siglo XIX. Contiene más de 3.850 tumbas y cubre un área de 31.160 metros cuadrados. Cuenta con cuatro monumentos dedicados a las víctimas del fascismo:Uno sefardí diseñado por Jahiel Finci y erigido en 1952, dos de los askenazíes, y uno dedicado a las víctimas de militantes Ustasha. Véase también Monumento funerario Panteón Necrópolis Referencias
Cimetière juif de Sarajevo

Le cimetière juif est situé en Bosnie-Herzégovine, dans la Ville de Sarajevo. Occupé depuis le XVIe siècle ou le XVIIe siècle, il est inscrit sur la liste des monuments nationaux de Bosnie-Herzégovine. Localisation Description Notes et références Articles connexes Histoire des Juifs en Bosnie-Herzégovine Religions en Bosnie-Herzégovine Monuments nationaux de Sarajevo Portail de la Bosnie-Herzégovine Portail du judaïsme Portail de la protection du patrimoine Portail de la Renaissance