Franjevački samostan i crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije u Širokom Brijegu

Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije rimokatolička je crkva na Širokom Brijegu. Povijest Budući da je Sveta Stolica dekretom odobrila njegov osnutak 6. veljače 1844. Mjesto za samostan kupljeno je 1845. godine. Gradnju je odobrio sultan Abdul-Medžid fermanom (6. veljače 1844.), hercegovački vezir Ali-paša Rizvanbegović bujruntijom (5. siječnja 1846.) i mostarski kadija muraselom (13. siječnja 1846.) Biskup fra Rafo Barišić položio je temeljni kamen 23. srpnja 1846. godine. Dimenzije tadašnje crkve bile su 20×10 metara. Zapadno krilo samostana useljeno je 1848. godine, nakon čega je nastavljeno s radom na južnom i istočnom krilu, koja su 1860. dovršena. Godine 1861. izgrađena je kuhinja u produžetku istočnog krila. Godine 1863. je odlučeno da se gradi nova crkva po nacrtima Mattea Lorenzonija. Nova je crkva zamišljena kao trobrodna bazilika u stilu talijanskog baroka, s dva tornja i kupolom poviše oltara. Ovaj plan nije ostvaren zbog manjka sredstava i iskusnih majstora. Nacrt crkve je sačuvan. Godine 1871. podignut je i zvonik. Zgrada je stare crkve 1905. godine porušena. Dana 20. lipnja 1905. godine polaže se kamen temeljac u gradnji nove crkve u kasnoromaničkom stilu po nacrtu M. Davida. Krov je podignut 1911. godine, sjeverni zvonik 1927. godine, a svodovi srednje lađe, preinačeni prema nacrtima Stjepana Podhorskoga, izvedeni su 1938. Zanimljiva je natpisna ploča koja je bila postavljena nad ulazom u samostan i koju su u cijelosti otukli partizani nakon što su opustošili Široki Brijeg, nakon njegovog pada 7. veljače 1945. godine, a sam natpis je glasio: ODCIPLJENI. OD BOSNE BREZ. KRUHA. I. KROVA BOGATI. SAMO. NADOM. U BOGA OVI. SAMOSTAN. SA. CRKVOM IZ TEMELJA. DNE. 23. SRPNJA. 1846. POD. OKRILJEM. UZNEŠENJA. GOSPINA NA. NEBO. FRANJEVCI. HERCEGOVAČKI PODIGOŠE. Opis Crkva je duga 50 m, široka 26 m, a visina je zvonika 32 m. Glavna lađa odijeljena je od bočnih masivnim kamenim stupovima romaničkog izgleda. Oltar je ukrašen motivima sa stećaka i kao takav postavljen 1978. godine. Svetohranište je izgrađeno od hercegovačkog granita s brončanim vratima u visokom reljefu slično propovjedaonici sa simbolima četiriju evanđelista. Oltar, svetohranište i propovjedaonica djelo su akad. kipara Ante Starčevića. Kip Gospe potječe od talijanskih majstora iz sredine 19. stoljeća. Vitraje u crkvi izradila je radionica Dedić, Koch i Marinković u Zagrebu 1912. godine, a postaje Križnog puta uradio je akad. slikar Rudolf Labaš 1983. U lijevoj bočnoj lađi crkve nalaze se grobovi poznatih franjevaca: fra Didaka Buntića (graditelja crkve i narodnog prosvjetitelja) i Rafe Barišića (prvog hercegovačkog biskupa).U desnoj bočnoj lađi nalazi se grobnica s posmrtnim ostacima franjevačkih mučenika koje su partizani pobili i spalili u samostanskom vrtu nakon pada Širokog Brijega 7. veljače 1945. godine. Također, u ovu su grobnicu položeni posmrtni ostatci i drugih franjevaca koji su stradali 1945. godine, a tek su im nakon Domovinskog rata aktivnošću Hercegovačke franjevačke provincije, posmrtni ostatci pronađeni u Zagvozdu u Imotskoj krajini i Vrgorcu, a isto tako bit će položeni i svi drugi posmrtni ostaci hercegovačkih fratara koje će se pronaći istražujući. U zidu katoličkog župnog dvora u Kočerinu nalazi se stećak Vignja Miloševića prenesen s Kočerinskog polja. Stećak je zazidan u zid iz razloga da ne završi u nekom od muzeja u Sarajevu. Natpis na stećku glasi: "Va ime oca i sina i svetog duha, amin. Se leži Viganj Milošević. Služi banu Stipanu i kralju Tvrtku i kralju Dabiši i kraljici Grubi i kralja Ostoju. I u to vrime dojde i svadi se Ostoja kralj s Hercegom i z Bosnom. I na Ugre poje Ostoja. To vrime mene, Vignja, dojde končina. I legoh na svome plemenitom pod Kočerinom. I molju vas ne nastupajte na me. Ja sam bil kako vi jeste, vi ćete biti kako sam ja.“ Stilizirani prikaz crkve nalazi se na grbu općine kao i na grbovima športskih društava i raznih kulturno-umjetničkih organizacija. Galerija Vanjske poveznice Pobijeni.info Stanko Mabić: Sto godina nove crkve na Širokom Brijegu. Franjevci i glazbena baština crkve i samostana na Širokom Brijegu