Caracol

Caracol maja romváros. A név spanyol, jelentése „csiga”; az eredeti maja név Uxwitza, jelentése, „Három Hegy Víz”. Belize Cayo kerületében, Guatemala határán fekszik, és az ottani legnagyobb régészeti lelőhely és turistacélpont. Caracol területe meghaladta a 200 négyzetkilométert, a LIDAR által szolgáltatott adatok szerint, és a központból tíz kilométerre terjedt ki a külváros területe. Caracolt már I. e. 600 körül lakták. A klasszikus kori várost Te' K'ab Chaak (kb. 331-349) alapította. Utódairól azonban alig tudunk valamit, egészen I. Yajaw Te' K'inich (484-514 után) 484-ben esett trónra lépéséig. Vele kezdődött az írásos caracoli történelem. I. Yajaw Te' K'inich 514 után elveszett a forrásokból. 531-ben iktatták be a fiát, I. K'an-t (531-534 után). 534-ben állított 16. sztéléjén érthetetlen okokból említi Copán királyát, Bahlam Nehnt (524-532). Utóda és fia, II. Yajaw Te' K'inich (553-593 után) uralma legelején a 76 km-re északnyugatra fekvő Tikal helyett Calakmult választotta hűbérurának, ezért Tikal „bárdal sújtott le” (ch'ak) egykori vazallusára. 562-ben emiatt segített Calakmulnak Tikalt legyőzni és annak hatalmát megtörni. Fia, II. K'an (618-658) Naranjót egy 626-tól 631-ig tartó háborúban calakmuli segítséggel legyőzte. Ez utóbbi király alatt a város a aranykorát élte, a társadalom minden rétegének jutott a megszerzett javakból. Caracol népessége ekkor érte el a közel 200 000-et. Utóda, hangzatos nevet viselő II. K'ahk' Ujol K'inich (658-680 után) nem is biztos, hogy II. K'an fia volt. Uralkodása alatt Naranjo újból függetlenedett, és lerohanta Caracolt. II. K'ahk' Ujol K'inich 680 után eltűnt. Caracol 118 évig tartó sötét kora elkezdődött, ezalatt a városról szinte semmit sem tudunk. A klasszikus kor végső fázisában (800–909) azonban K'inich Joy K'awiil (799-803 után) és K'inich Tobiil Yopaat (810 előtt-830 után) uralkodása alatt a település újra magára talált. A 10. bak'tun (830) után viszont a várost, hasonlóan a többi klasszikus kori maja városhoz, magával ragadta a vég, aminek okozója lehetett társadalmi feszültség, túlnépesedés, vagy külső támadás. A város utolsó királya, a XIII. király 859-ben bukkant fel. A várost még egy ideig lakták, utolsó lakói 1000 körül hagyták el. 1931-ben egy favágó fedezte fel, azóta Arlen F. és Diane Z. Chase vezetésével a Caracol régészeti projekt régészei ásatásokat végeznek a környéken. Története A preklasszikus korban Caracol legkésőbb I. e. 600 táján már lakott volt. Ezek a réteg mélyen a klasszikus kori alatt van, így a jövőbeli ásatások ezt az időpontot még tovább tolhatják vissza, vagy további részleteket hozhatnak napvilágra. Ebben a korszakban a táj szétszórt házakkal és kezdetleges falvakkal volt benépesítve. Ezek valószínűleg a korai kerületi központok és a szomszédos városrészek alapjait képezték, és noha már voltak városok, ezek a települések megelőzték a monumentális építkezéseket, a királyságot vagy a városi szolgáltatások nyújtását Caracolban. I. sz. 70 körül nyerte el végleges alakját a „B19-épület” a Caana-piramisegyüttes tetején, melynek középső részében többek között cinóberport, csendes-óceáni kagylót és jádeitet találtak, amely kiterjedt kereskedelmi hálózatra utal. Maga a Caana a 2. századra készült el teljesen. A „Keleti akropolisznak” vakolt szentélyei és piramisai vannak. 150 körül egy nőt temettek el ide. Sírjában 34 kerámiaedény és egy több mint 7000 kagylóval és jádeitgyönggyel díszített köpeny volt, jelezve a késő preklasszikus kori Caracol lakóinak jólétét. A kora klasszikus korban A város első ismert királyát, Te' K'ab Chaak-ot (kb. 331–349) két késő klasszikus kori szöveg említi. Az egyik szerint 331-ben, a másik szerint 349-ben uralkodott. Az, hogy utódai mindig tisztelték, azt sugallja, hogy a Caracoli dinasztia ősapját látták benne. Közvetlen utódairól nagyon keveset tudunk. A 23. sztélé feliratának megmaradt darabja ír egy királyról 361 és 420 között, akinek a neve tartalmazza a „yajaw te'” formulát, ami azt jelenti: „a fa ura”. A Yajaw Te' K'inich név gyakran használt uralkodói név Caracolban. A 20. sztélé nemrég megkerült felső darabján 400-ban történt trónra lépés látható, az uralkodó neve azonban ismeretlen. Egyetlen emlékművét sem ismerjük I. K'ahk Ujol K'inich (470 körül) idejéből, akinek a helye bizonytalan a dinasztikus kronológiában. Két szövegben bukkan fel a neve: a 6. századi 16. sztélé királylistáján s övként a későbbi 6. sztélén. Caracol írásos történelme gyakorlatilag I. Yajaw Te' K'inich (484–514 után) trónra lépésével kezdődik 484-ben. A 9.4.0.0.0. k'atunvég (514) alkalmából állított 13. sztélé a Caracolt a következő évszázadban jellemző merev és konzervatív királyportréstílusnak. Vésett feliratát teljesen olvashatatlanná koptatta a trópusi időjárás, pedig a király szüleinek és talán nagyszüleinek nevét tartalmazta. I. Yajaw Te' K'inich-et fia és utóda, I. K'an (531–534 után) 531-ben követte a trónon. Az általa állíttatott 16. sztélét és 14. oltárt az ún. „A6-épület” melletti sztélélerakatban találták meg. Az oltárt palából faragták, amiből a közeli Maya-hegységben sok fordul elő. A szemcsés kőzet könnyen törik, ez történt a 14. oltárral is, így feliratának nagyja olvashatatlan. I. K'an beiktatása egy magasabb rangú úr „felügyelete alatt” történt, de nem tudjuk, hogy a város isteni patrónusáról, vagy a helyi „főkirály”-ról van szó. A vésett felirat eztán szól egy máshol nem említett támadásról, melynek során Caracolra „lesújtott a bárd” (ch'ak), s említi Tikal és Calakmul uralkodójának nevét. Megállapíthatatlan viszont, hogy melyik caracoli király országlása alatt, illetve hogy mikor történt a támadás, ugyanis a caracoli emlékművek gyakorta a múltban történt eseményeket taglal. I. K'an egyetlen k'atunfordulójára, a 9.5.0.0.0.-ra (534) állított 16. sztéléje érthetetlen okok miatt megemlíti Bahlam Nehnt (524–532), Copán akkori királyát. Tán a király rokona vagy szövetségese volt. Caracol fénykora I. K'an fiának, II. Yajaw Te' K'inich (553-593 után) hatalomra jutásával a Caracol kora klasszikus kori pozícióját illetően letisztul a kép. Az új király regnálásának első néhány évét teljes politikai és katonai felfordulás határozta meg, ennek következtében Caracol átkerült Tikal védnöksége alól a rivális Calakmul védnöksége alá. Ekkor a világ 7. legnagyobb városa is volt egyben. Caracoli hiátus (680-798) Ebben a periódusban a város minden építési tevékenység leállt, 703 és 810 között pedig a város egyetlen sztéléje sem datálható pontosan. A „Caracoli reneszánsz” A bukás A 880-as évek és 1000 között a nagyváros elnéptelenedett. Nem aszály miatt, hanem az elit óriási vagyonokat halmozott fel, és kiéleződtek a társadalmi ellentétek. A 9. század végén a palota is leégett, majd a társadalmi feszültségek, esetleg külső támadások miatt végleg leáldozott a csillaga. Kronológia Urai Lista Caracoli királyi címek Caracol királyai a más városokban használt „k'uhul ajaw” (szent úr) formula helyett általában a „k'uhul k'atumaak” titulus használták, mely tartalmazta a „maak” (személy) szót, vagyis a cím a király mellett az egész arisztokráciának kijárhatott. Népszerű cím volt továbbá az „ux witz ajaw” (Három Hegy Ura), amely Caracol eredeti nevéből (Uxwitza') eredeztethető. Caracol háborúi Maja romok Két labdapálya, egy akropolisz, épületek, templomok, paloták, víztározók és szent helyek lalálhatók itt. Az egyik legfigyelemreméltóbb felfedezés az, hogy sok nő is magas rangot viselt itt. Habár a térség műemlékein nem sokszor szerepelnek, a feltárt részek azt mutatják, hogy előkelő sírokba temették őket. Az ásatások piramisokat, királyi sírokat, lakásokat, műemlékeket és labdapályát tártak fel, valamint olyan tárgyakat, mint a kerámia, falfestmények, oltárok és faragványok. Az előzetes felmérések azt sugallták, hogy a város területe meghaladhatja Tikalét. Számos kövezett töltést, műemléket, sírt, mezőgazdasági teraszt, és lakóházat tártak már fel az eldugott helyen. A Caana-piramisegyüttes Talán a legismertebb látványosság Caracolban a Caana-piramisegyüttes, Belize legmagasabb ember alkotta építménye. Körülbelül 43 méter (139 láb) magasságban tornyosul a romok fölé. A sztélék, az egyelőre azonosítatlan sírok, a hieroglifikus feliratok és a bonyolult építészeti részletek kitöltik az üregeket. Kutatások 1928-29-ben J. Eric S. Thompson csapata Hatzab Ceel-ben végzett kutatást, mindössze 15 kilométerre a Caracoltól, de magát a várost nem fedezték föl. 1938-ig kellett várni, míg egy Brit Hondurasban (ma Belize) tevékenykedő, faanyag után kutató favágó, Rosa Mai rá nem bukkant Caracol romjaira. Ez felkeltette a University of Pennsylvania régészének, Linton Satterthwaite-nek érdeklődését, aki a felfedezett romokat elsőnek vizsgálta meg 1950–1953-ban, lerajzolva és lefényképezve a hely legtöbb faragott sztéléjét és oltárát, valamint 78 épületet feltüntető helyrajzot készített. A. Hamilton Anderson, Belize első régészeti biztosa 1956 és 1958 között három sírt kiásott egy University of Pennsylvania kezdeményezte projekt részeként, majd két további rövid ásatási időszakot is vállat. 1980-ban Paul Healy, az ontariói University of Trent kutatója kutatott rövid ideig a területen. 1985-ben kezdte meg a lelőhely részletes feltárását a University of Central Florida Diane Z. Chase és Arlen F. Chase régészek által vezetett csapata. Eleinte a régészek bozótvágó késsel vágtak maguknak ösvényt, lépésről lépésre haladtak, mintákat vettek, de az ősi lelőhely méretéről sejtelmük se volt. Ám a LIDAR, vagyis a lézeralapú távérzékelő berendezés kifejlesztése után azonban mindez megváltozott. 2009-ben és 2013-ban Guatemala felett egy LIDAR-ral felszerelt repülőgéppel a régészek feltérképezték Caracolt. A műszer domborzati térképet készített a klasszikus kori (300–900) maja romvárosról. Feltárultak az építmények, és kiderült, hogy Caracol területe nem kisebb, mint 200 km2. A kutatás folytatódik. Látogatók Megjegyzések Jegyzetek Irodalom Nikolai Grube, ed. (2012). Maya, Gottkönige im Regenwald. Potsdam. 162–165., 169., 173., 198., 232., 266., 443.. o. ISBN 978-3-8480-0033-3.: CS1 karbantartás: hely kiadó nélkül (link) Joyce Kelly (1996). An Archaeological Guide to Northern Central America: Belize, Guatemala, Honduras, and El Salvador. Norman: Univ. of Oklahoma Pr. 75–84. o. ISBN 0-8061-2858-5. Simon Martin (2008). Chronicle of the Maya Kings and Queens. Deciphering the Dynasties of the Ancient Maya (2 ed.). London: Thames & Hudson. 84–99. o. ISBN 978-0-500-28726-2. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó) Linda Schele (1995). Die unbekannte Welt der Maya. Das Geheimnis ihrer Kultur entschlüsselt. Augsburg: Weltbild Verlag. ISBN 3-89350-737-X. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó) Daniels, Patricia S. (2020). Elveszett városok – letűnt korok építményei és páratlan hagyatékai. ISBN 978-963-544-216-4. További információk Hivatalos weboldal "A városalapító (Te' K'ab Chaak) sírjának felfedezése" (angol nyelven). University of Houston. Hozzáférés: 2025. szeptember 20.. "National Geograhpic: „Scientists find tomb of a Maya king and his ancient treasures"" (angol nyelven). National Geographic. Hozzáférés: 2025. szeptember 20.. "„K'atun" szó jelentése" (angol nyelven). Oxford. Hozzáférés: 2025. szeptember 20.. "Caracol térképe" (jpg).