Javor

Javor (lat. Acer) je rod do 35 metara visokog šumskog drveća srednje, zapadne i južne Europe, Kavkaza i sjevernog dijela Male Azije. Dolazi uglavnom u planinskim područjima. Krošnja mu je široko zaobljena. Deblo može doseći i debljinu preko 1 metar, obično je kratko i obraslo crvenkasto smeđom korom koja se ljušti pločasto. Šiboliki izbojci redovno su maslinasto smeđi s brojnim svijetlim lenticelama. Pupovi su dosta krupni, svjetlozeleni, pokriveni trbušasto izbočenim, zaobljenim ljuskama. Lapovi su zaobljeno trokutasti, grubo, ali dosta jednoliko nazubljeni. Peteljka je zelena, katkad crvena, duga kao plojka ili još duža. Cvjetovi su žućkastozeleni, u kratkim visećim metlicama. Cvjeta desetak dana nakon listanja, u svibnju. Perutke su međusobno smještene većinom pod pravim kutom, u donjem dijelu trbušasto uzdignute. Kotiledoni su jezičasti, gore zaobljeni, dolje klinoliki s paralelnom uzdužnom nervaturom. Gorski javor je karakteristična vrsta bukovih šuma, a javlja se u svim tipovima bukovih i mješovitih šuma, izvan poplavnih područja, indicirajući u njima vlažnija mjesta. Odgovaraju mu mineralima bogata, srednje vlažna, na trajno mokra, rahla i humusna tla. Morfologija Rod obuhvaća stabla ili grmove, koji mogu biti dvodomni ili imati složen raspored muških i ženskih faza cvatnje. Listovi su nasuprotni, 8-16 cm dugi i isto toliko široki, najčešće jednostavni, cjeloviti, dlanasto režnjeviti ili duboko urezani, rjeđe trodijelni, dlanasto sastavljeni ili neparno perasti, odozgo tamnozeleni, odozdo nešto svjetliji. Palistići su kratkotrajni, nisu razvijeni ili su vrlo rijetko prisutni, jezičasti, svjetlozeleni. Rub lista može biti cijelovit, nazubljen, pilast ili režnjevit. Peteljke su obično duge. Cvatovi su vršni ili pazušni, različita oblika: mogu biti gronjasto-tirsasti, grozdasti ili skupljeni u čuperke. Cvjetovi su jednospolni ili dvospolni, pravilni. Lapova je najčešće pet, rjeđe četiri; slobodni su ili rjeđe srasli pri bazi, preklopljeni u pupu. Latica je četiri do pet, a kod nekih vrsta ih nema; obično su bijele ili zelenkaste i nisu sužene u nokat. Disk je najčešće izvanprašnički, rjeđe unutarprašnički, oko prašnika ili odsutan. Može biti prstenast ili prstenasto režnjevit, gol ili dlakav. Prašnika je najčešće osam, ali ih može biti pet, deset ili dvanaest. Prašničke niti mogu biti jednake ili nejednake. Pelud je kolpatna ili kolporatna, s prugastom, naboranom ili mrežastom površinom. Plodnica je najčešće građena od dva plodna lista, rjeđe od tri, pet ili osam; u svakom plodnom listu nalaze se po dva sjemena zametka. Vratovi su najčešće dva i nose njuške, a vrat može biti vrlo kratak. Plod je kalavac, koji se raspada na dva jednosjemena, krilata plodića — perutke. Svaki merikarp ima dugo krilo, smješteno leđno ili pri vrhu. Sjeme je bočno spljošteno, s tankom, papirastom sjemenom lupinom. Rod ima između 140 (Hassler) i 156 vrsta (Kew), raspoređenih u šesnaest sekcija. Rasprostranjen je uglavnom u sjevernoj Aziji, Japanu, Europi i Sjevernoj Americi. Tri vrste na popisu su kritično ugroženih, a jedna je invazivna (A. platanoides) Galerija Ugrožene vrste Acer binzayedii Vargas-Rodriguez, Yalma Luisa, kritično, Jalisco, Meksiko Acer leipoense W.P. Fang & Soong, kritično, Sichuan, Kina Acer undulatum Pojark. kritično ugrožen, Turska Vrste Izvori