NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Diecezja hasselcka

Diecezja hasselcka (łac.: Dioecesis Hasseletensis) – katolicka diecezja belgijska położona w północno-wschodniej części kraju, obejmująca swoim zasięgiem prowincję limburską. Siedziba biskupa znajduje się w katedrze św. Kwintyna w Hasselt. Historia Diecezja hasselcka została założona 31 maja 1967 r. przez papieża Pawła VI z wydzielenia 296 parafii położonych w prowincji limburskiej z diecezji Liège. Została ona sufraganią archidiecezji mecheleńsko-brukselskiej. Na pierwszego jej ordynariusza powołano biskupa Jozefa-Marie Heuschena. Biskupi Główne świątynie Katedra św. Quentina w Hasselt Bazylika Naszej Pani w Tongres Bazylika Najświętszej Maryi Panny Zbawienia Chorych w Cortenbosch Bazylika Virga Jesse w Hasselt Bibliografia Diecezja hasselcka w bazie gcatholic.org [dostęp 20.08.2018] (ang.). Diecezja hasselcka [online], catholic-hierarchy.org [dostęp 2018-08-20] (ang.).
Diocese de Hasselt

A Diocese de Hasselt (em latim: Dioecesis Hasseletensis) é uma diocese da Igreja Católica Romana na Bélgica. Juntamente com as outras dioceses belgas, forma a província eclesiástica belga. A diocese foi estabelecida em 31 de maio de 1967 pela Constituição Apostólica Leodiensis (Hasseletensis) e, portanto, foi separada da Diocese de Liège. A Igreja de São Quintino foi elevada à categoria de catedral da nova diocese naquele ano. A padroeira da diocese é Nossa Senhora da Alegria. Estrutura A província eclesiástica corresponde exatamente à província de Limburgo e tem 7 decanatos. No total, são 302 paróquias, agrupadas em 58 unidades pastorais e federações. Em 2008, a diocese tinha 373 padres diocesanos, 75 diáconos permanentes e 22 assistentes paroquiais. Formação sacerdotal Os seminaristas da diocese de Hasselt são treinados no Seminário Johannes XXIII de Leuven, desde que o seminário foi transferido em 2006. Atualmente (2019-2020) há 3 candidatos a padre para a diocese de Hasselt. Bispos Referências
Епархия Хасселта

Епархия Хасселта (лат. Dioecesis Hasseletensis) — епархия Римско-Католической церкви с центром в городе Хасселт, Бельгия. Епархия Хасселта входит в митрополию Мехелена-Брюсселя. Кафедральным собором епархия Хасселта является церковь святого Квинтина. История 31 мая 1967 года Римский папа Павел VI выпустил буллу Qui christianorum, которой учредил епархию Хасселта, выделив её из епархии Льежа. Епархия была создана специально для фламандцев, франкоязычные католики остались в епархии Льежа. Ординарии епархии епископ Jozef-Maria Heuschen (13.06.1967 — 15.12.1989); епископ Paul Schruers (15.12.1989 — 25.10.2004); епископ Patrick Hoogmartens (25.10.2004 — по настоящее время). Источник Annuario Pontificio, Libreria Editrice Vaticana, Città del Vaticano, 2003, ISBN 88-209-7422-3 Булла Qui christianorum (лат.) Ссылки Сайт епархии (нид.) Информация (англ.) Информация (англ.)
Дієцезія Гасселт

Дієцезія Гасселт (лат. Dioecesis Hasseletensis) — дієцезія Римсько-Католицької церкви з центром у місті Гасселт, Бельгія. Дієцезія входить до архідієцезії Мехелен-Брюссел. Кафедральним собором є церква святого Квінтіна. Історія 31 травня 1967 року Римський папа Павло VI видав буллу Qui christianorum, та заснував дієцезію Гасселт, виділивши її з Льєжа. Дієцезія була створена спеціально для фламандців, франкомовні католики залишилися в єпархії Льєжа. Джерело Annuario Pontificio, Libreria Editrice Vaticana, Città del Vaticano, 2003, ISBN 88-209-7422-3 Булла Qui christianorum [Архівовано 3 лютого 2014 у Wayback Machine.] (лат.) Посилання Офіційний сайт [Архівовано 24 вересня 2017 у Wayback Machine.] (нід.) Інформація [Архівовано 18 грудня 2016 у Wayback Machine.] (англ.) Інформація [Архівовано 13 квітня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
Bobbejaanland

Bobbejaanland ist ein Freizeitpark in Belgien, der 1961 von dem belgischen Sänger und Entertainer Bobbejaan Schoepen erbaut wurde, der in den 1960er Jahren auch im deutschsprachigen Raum unter dem Namen Bobbejaan bekannt wurde. Dieses Lebenswerk ergab sich aus der Musikkarriere von Schoepen: Nach 15 Jahren internationalem Erfolg und verschiedenen Tourneen suchte Schoepen einen festen Platz für seine Auftritte. Von 1959 bis 1961 ließ er im belgischen Lichtaart (Teilgemeinde von Kasterlee) ein Theater mit 1.000 Sitzplätzen erbauen, das er nach der Idee seines Managers Jaak Kluger Bobbejaanland nannte. Im Mittelpunkt des jungen Parks standen ein 2,2 km langer Sandstrand, Wasserspaß, kleine Attraktionen und das Varieté, in dem Schoepen auch selbst auftrat. Weitere namhafte Künstler gaben dort Gastspiele, entweder als Gäste im Programm von Bobbejaan selbst oder mit eigenen Shows, unter anderem Ilse Werner, Rex Gildo, Michael Holm und Rudi Carrell. Auf Anraten des Phantasialand-Inhabers Gottlieb Löffelhardt baute Schoepen ab 1975 den Park mehr und mehr zu einem Familien- und Freizeitpark aus. Bobbejaanland wurde so zu einer großen touristischen Attraktion in den Beneluxländern sowie in den Grenzgebieten Frankreichs und Deutschlands. 2004 wurde das Bobbejaanland an die spanische Gruppe Parques Reunidos verkauft. Chronik der Attraktionen Attraktionen Achterbahnen Ehemalige Achterbahnen Wasserbahnen Big Bang, Wasserrutsche El Rio, Rapid River Terra Magma (ehemals Indiana River), Wildwasserbahn komplett Innen, teilweise im Dunklen La Rotonde, Rundbootfahrt Wildwater Slide, Wildwasserbahn Banana Battle von Preston & Barbieri Hoch- & Rundfahrgeschäfte Aztek Express, Karussell (Musikexpress) Dino, (Karussell/Kinderkarussell) mit Dinosaurierfiguren Flying Orca, Karussell (ASR Fly Willy von Huss) Kettingmolen, (Wellenflug ein Fahrgeschäft/Wellenflug 48) King Kong, Hochfahrgeschäft von Huss Locomotion, (ASR Locomotion von Huss) Koggemolen, Karussell (Peter Pan von Mack) Sledge Hammer, Giant Frisbee von Huss Viking, Karussell (Wikingerfahrt) Themen- & Rundfahrten El Paso Special, „Interactive Dark Ride“ Monorail, Monorail Pony Ride, Reitbahn Reuzenrad, Riesenrad Horse Pedalo, Tretbahn Shows Magic Bubble Show Weblinks Offizielle Internetseite des Bobbejaanland (deutsch) Bobbejaanland in der Roller Coaster DataBase Einzelnachweise
Van Vlaenderensmolen

De Van Vlaenderensmolen is een windmolen, gelegen aan de Molenslag in de Belgische gemeente Lievegem (deelgemeente Vinderhoute). Het is een ronde, stenen bergmolen. Voor 1591 werd hier een houten staakmolen opgericht die de Zoete Moeye werd genoemd. In 1731 werd de molen herbouwd en was tot 1886 eigendom van de heren van Vinderhoute die hem toen verkochten aan Ed. Van Vlaenderen. In 1905 waaide de molen om en werd in hetzelfde jaar vervangen door de huidige stenen molen die tot 1958 in werking bleef als korenmolen. Na enige private verkopingen werd de molen ingericht als woning. De molen werd op 30 april 1945 als monument beschermd en sedert 21 mei 1984 is hij deel van een beschermd dorpsgezicht. Zie ook Lijst van windmolens in Oost-Vlaanderen.
Warandemolen

De Warandemolen (ook: Teerlingmolen of Oude Molen) is een windmolenrestant in de Oost-Vlaamse plaats Aalter, gelegen aan de Weibroekdreef/Teerlingstraat. Deze ronde stenen molen fungeerde als korenmolen en oliemolen. Geschiedenis In 1769 werd op deze plaats een standerdmolen gebouwd die aanvankelijk als oliemolen dienst deed, namelijk om daer mede te breken ende te stampen cool, lijn ende andere saeden om olie te maecken ende te perssen. In 1862 werd de standerdmolen door een ronde stenen molen vervangen. In 1882 werd een stoommachine aangeschaft, die geplaatst werd in een bijgebouw. Hiermee werd graan gemalen. De romp brandde uit in 1940. De stoommalerij werd later elektrisch. In 1955 werd de molenromp omgebouwd tot een uitkijktoren voor toeristen, maar in 1968 vond een dodelijk ongeval plaats, doordat vloerbalken het onder een molensteen begaven. De molen werd toen voor het publiek gesloten. De molen kwam uiteindelijk midden in een nieuwe woonwijk, De Warande, terecht. In 2009 kwam de molen aan de gemeente Aalter. Men is (2020) voornemens de molenromp te restaureren. Op de begane grond is nog een kollergang aanwezig. De vloer van de eerste verdieping is gedeeltelijk ingestort.
Kapel Onze-Lieve-Vrouw-Voorspraak

De Kapel Onze-Lieve-Vrouw-Voorspraak is een veldkapel in de tot de Oost-Vlaamse gemeente Aalter behorende plaats Knesselare, gelegen aan de Grote-Kapellestraat, bij huisnummer 36. Geschiedenis De kapel werd gebouwd in 1735 nadat een 9-jarige jongen, Petrus Cardon, op miraculeuze wijze genezen zou zijn door een Mariabeeld dat zich in een boom bevond. De kapel werd gerestaureerd in 1927 en 1974. In 1947 werden tegels geplaatst die de zeven smarten van Maria verbeelden. Gebouw Het betreft een rechthoekig veldkapelletje met een in- en uitgezwenkte topgevel en boven de toegangsdeur een gevelsteen met de tekst: Anno 1735 .O.L.Vrauwe Vorspraecke-Bidt voor ons. In het interieur is een gevelsteen met chronogram: Dese CapeLLe WorD aLhier geMaeCkt aLs MYnheer Ioannes baptIsta BeLLYn Voor pastor haD. Aan de achtergevel is de eerste steen te zien, beneden de calvarie, met de tekst: Ersten steen Petrus Bernardus Cardon . Fil. Petrus . anno 1735 . audt 9 jaeren en alf. Interieur Het miraculeus Mariabeeldje is in gepolychromeerd hout uitgevoerd. Hierboven ziet men een schilderij, vervaardigd door J.B. Maes in 1791. Verder zijn er enkele heiligenbeelden.
Brasserie d'Achouffe

La Brasserie d'Achouffe és una cerveseria belga del poble d'Achouffe, a la província de Luxemburg. Va ser fundada el 1982 per dos cunyats, Pierre Gobron i Christian Bauweraerts, com a passatemps. El setembre de 2006, la cerveseria va ser venuda a l'empresa Duvel Moortgat. Història A finals dels anys 1970, Pierre Gobron i Chris Bauweraerts van decidir fer la seva pròpia cervesa a casa, i basant-se en una llegenda de la regió de les Ardenes van escollir un gnom com a logotip de l'empresa cervesera. Amb el temps la Brasserie d'Achouffe va anar creixent fins que els dos fundadors van decidir treballar-hi a temps complet i expandir-se als Països Baixos. La festa anual de La Grande Choufferie, el segon cap de setmana d'agost, celebra el creació de la cervesa Chouffe en un ambient social i musical. A finals de l'estiu de 2006, la cerveseria Duvel Moortgat va comprar la fàbrica de cervesa.La cerveseria produeix 300.000 hectolitres de cervesa a l'any, que exporta a 72 països. El Patachouffe és un formatge belga creat arran de l'èxit de les cerveses Chouffe. També hi ha salsitxes Marcachouffe elaborades en col·laboració amb el fabricant de salsitxes fumades de les Ardenes Marcassou. Referències
Brasserie d’Achouffe

Die Brasserie d’Achouffe ist eine belgische Bierbrauerei in der Gemeinde Houffalize im Arrondissement Bastogne der wallonischen Provinz Luxemburg. Geschichte Ende der 1970er Jahre entschlossen sich Pierre Gobron und sein Schwager Chris Bauweraerts zunächst rein hobbymäßig eigenes Bier zu brauen. Am 29. März 1982 erfolgte dann die unternehmerische Betriebsgründung der Brauerei Brasserie d’Achouffe und die Produktion sowie der kommerzielle Vertrieb des hellen Starkbiers La Chouffe wurde aufgenommen. Angelehnt an die Legenden der Ardennen, wurde ein Zwerg zum Unternehmenslogo der Brauerei gewählt. Seit 1988 wird La Chouffe auch exportiert. Trinker, die das Bier regelmäßig genießen, sind meist an ihrem „Chouffewillo-Hut“ zu erkennen. Die alljährliche Party La Grande Choufferie am 2. Augustwochenende feiert die Geburt des Chouffe-Biers in einer geselligen und musikalischen Atmosphäre. Im September 2006 übernahm die Firmengruppe Duvel Moortgat die Privatbrauerei und das Handelssortiment wurde um weitere Biersorten und -marken erweitert; das internationale Vertriebsnetz wurde ebenfalls erheblich ausgebaut. Zusätzlich erfolgte die Aufnahme eines klaren Branntweins nach Grappa-Art sowie eines Kaffeelikörs in das Begleitsortiment der Biere. Heute beschäftigt die Brasserie d’Achouffe etwa 23 Mitarbeiter, bei einem Jahresausstoß von etwa 300.000 Hektolitern, die in mehr als 72 Länder exportiert werden. Hauptabnehmer sind die Niederlande. Biersorten La Chouffe (8 %) Mc Chouffe (8 %) Chouffe Soleil (6 %) N'Ice Chouffe (10 %) Houblon Chouffe (9 %) Chouffe Bok 6666 (6,66 %) Cherry Chouffe (8 %) Begleitsortiment Saisonale Spezialbiere Kwelchouffe (8,5 %) Bière de Mars (7,5 %) Chateau d'Ychouffe (9 %) Branntwein und Likör Esprit d’Achouffe (40 %) Branntwein Chouffe Coffee (25 %) Kaffeelikör Andere Produkte Patachouffe ist ein belgischer Käse, der nach dem Erfolg der Chouffe-Biere kreiert wurde. Es gibt auch Marcachouffe-Würste, die in Zusammenarbeit mit dem Ardennen-Räucherwursthersteller Marcassou hergestellt werden. Siehe auch Belgisches Bier Liste der Brauereien in Belgien Weblinks Offizielle Homepage Wallonia Brewery Achoffe in artisanpress.u-net.com Brouwerij Duvel Moortgat neemt Brasserie d'Achouffe over in nieuwsblad.be Einzelnachweise
Brasserie d'Achouffe

The Brasserie d'Achouffe (French pronunciation: [bʁasʁi daʃuf], lit. 'Brewery of Achouffe') is a Belgian brewery based in Achouffe, Luxembourg province. It was founded in 1982 by two brothers-in-law, Pierre Gobron and Christian Bauweraerts, as a hobby. In September 2006, the brewery was sold to the Duvel Moortgat brewery group. History In the late 1970s, the two brothers-in-law, Pierre Gobron and Chris Bauweraerts, decided to create their own beer, in their own brewery. On the 27th of August 1982, with less than 5,000Fr, they made the first 49-litre mash tub. Based on the legend of the Ardennes, a gnome was chosen as the company logo of the brewery. At first seen as a hobby, the Achouffe Brewery developed to such an extent that one after the other, Pierre and Chris decided work on it full time. They then decided to expand to the Netherlands. Drinkers who regularly enjoy the beer can usually be recognized by their 'Chouffewillo hat'. The annual La Grande Choufferie party, on the 2nd weekend of August, celebrates the birth of the Chouffe beer, in a convivial and musical atmosphere. In the late summer of 2006, Duvel Moortgat Brewery purchased the brewery. Sales The brewery produces 300,000 hectoliters of beer a year, which it exports to 72 countries. Products Brasserie d'Achouffe produces several different beers, including: La Chouffe, a blond beer (8% ABV), available in 33cl and 75cl bottles, magnum (called "Big Chouffe") and 20l barrels. Mc Chouffe, a Belgian brown ale (brune or dubbel) 8.0% ABV), available in 33cl and 75cl bottles, and in 20l barrels. Houblon Chouffe, a heavily hopped ale (triple beer, 9% ABV), available in 33cl and 75cl bottles, and in 20l barrels. N'Ice Chouffe, a winter beer (brown, 10% ABV), available in 33cl and 75cl bottles or in 20l barrels. Chouffe Bok 6666, an amber ale known as bockbeer (6,66% ABV), available in autumn in 33cl and 75cl bottles and barrels, only available in the Netherlands. Chouffe Soleil, a seasonal beer, made during the summer (6% ABV). "Cherry Chouffe", a cherry flavoured ale (8%). It also produces other beverages: Esprit d'Achouffe, an eau de vie distilled from 5-years-old beer (40% ABV) Chouffe Coffee, a liquor made from Esprit d'Achouffe (25% ABV) Patachouffe is a Belgian cheese created following the success of Chouffe beers. There are also Marcachouffe sausages made in partnership with the Ardennes smoked sausage manufacturer Marcassou. References External links Official website Brasserie d’Achouffe (in English) Brewery details from BeerTourism.com
Brasserie d'Achouffe

A Brasserie d'Achouffe é uma cervejaria belga localizada em Achouffe. Foi fundada em 1982 pelos dois cunhados Pierre Gobron and Christian Bauweraerts, como um hobby. Em setembro de 2006 a cervejaria foi comprada pelo grupo Duvel Moortgat. Produtos A Brasserie d'Achouffe produz várias cervejas diferentes, incluindo: La Chouffe, uma cerveja do tipo blond (8% ABV). Mc Chouffe, uma cerveja do tipo Scotch ale (8.0% ABV. Houblon Chouffe, uma ale bem lupulada (triple beer, 9% ABV), descrita como um casamento entre uma imperial IPA e uma tripel belga. N'Ice Chouffe, uma cerveja de inverno (10% ABV). Referências Ligações externas Official website Brasserie d’Achouffe (English) Brewery details from BeerTourism.com
Френска общност в Белгия

Френската общност в Белгия (на френски: Communauté française de Belgique; на нидерландски: Franse Gemeenschap van België) е една от трите официални общности в Белгия, наред с Фламандската и Немскоезичната. Общностите в Белгия са институции, а не групи от хора или териториални единици. Те имат собствен парламент, правителство и администрация.
Francouzské společenství Belgie

Francouzské společenství Belgie (francouzsky Communauté française de Belgique, nizozemsky Franse Gemeenschap van België, německy Französische Gemeinschaft Belgiens) je jedno ze tří společenství Belgie. Společně s Vlámským a Německojazyčným společenstvím dělí celou Belgii na tři oblasti uspořádané podle jazykového principu. Společenství jako takové není územně-správní jednotkou, tuto funkci vykonávají v Belgii regiony. Území Francouzského společenství se z velké části překrývá s územím Valonského regionu, jehož obyvatelé tvoří frankofonní část Belgie a představují 80% populace Francouzského společenství. Součástí společenství je také Bruselský region, který je bilingvní. Brusel samotný náleží podle jazykového principu jak k Vlámskému společenství, tak k Francouzskému společenství. Oficiální vlajka Francouzského společenství je také vlajkou Valonského regionu. Název společenství označuje pouze frankofonní obyvatelstvo, které má belgické státní občanství (nikoli Francouze, k čemuž by mohl název svádět). Název Téma názvu tohoto jazykového společenství je do jisté míry kontroverzní, postoje vlámských a valonských autorit jsou rozdílné. Od roku 2011 přijal parlament Francouzského společenství nový název tohoto společenství, a to Valonsko-bruselská federace (francouzsky Fédération Wallonie - Bruxelles). Nicméně v článku 1 belgické ústavy se píše, že stát sestává ze společenství a regionů. Výraz „federace“ zde není uveden. Vlámské politické strany argumentují proti názvu Valonsko-bruselské federace mimo jiné tím, že nezahrnuje vlámsky (nizozemsky) mluvící obyvatele Bruselu. Název „Valonsko-bruselská federace“ je využíván v komunikačních materiálech, webových stránkách vydávaných a spravovaných tímto jazykovým společenstvím. Ústava, celostátní vyhlášky, oběžníky však používají výraz „Francouzské společenství“. Správa Ačkoliv se území Francouzského společenství a Valonského regionu z velké části překrývají, zůstává správa obou celků i nadále oddělena. Neexistuje zde tedy model použitý ve Vlámsku, kdy se mnohé kompetence Vlámského jazykového společenství a Vlámského regionu sloučily a nyní bývají oba celky označovány jednotným názvem „Flandry“ či „Vlámsko“. Francouzské společenství má vlastní zákonodárný orgán, jímž je parlament a vlastní vládu. Samostatné legislativní i orgány výkonné moci má také Valonský region. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku French Community of Belgium na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Valonsko-bruselská federace na Wikimedia Commons (anglicky) (německy) (nizozemsky) (francouzsky) Valonsko-bruselská federace (anglicky) (německy) (nizozemsky) (francouzsky) Parlament Valonsko-bruselské federace Archivováno 2. 1. 2012 na Wayback Machine. (anglicky) (německy) (nizozemsky) (francouzsky) Komise Francouzského společenství
Francuska zajednica u Belgiji

Francuska zajednica u Belgiji (Communauté française de Belgique) je savezni entitet u Belgiji, koji je jedan od tri zajednice ove zemlje. U nekim dokumentima ova zajednica se naziva i Zajednica Valonija-Bruxelles (Communauté Wallonie-Bruxelles). Ovaj drugi naziv koristi se kako bi se izbjegla zabuna i miješanje pojma sa zajednicom Francuza koji žive u Belgiji, te kako bi se istakla dva područja u kojima živi frankofono stanovništvo u Belgiji. Opis Francuska zajednica se ne može definirati kao točno određeno područje koje okuplja određenu skupinu ljudi, nego više kao institucija koja brine za interese frankofonih građana Belgije. Kad bi se općenito definiralo stanovništvo ove zajednice, ono bi obuhvaćalo oko: 3,3 milijuna Valonaca (najveći dio stanovništva Valonije, uz izuzetak germanofonog stanovništva koje čini oko 70 tisuća osoba na istoku Valonije). 0,9 milijuna frankofonih stanovnika Bruxellesa (od ukupno oko milijuna stanovnika Bruxellesa). Ukupno je u Belgiji oko 4,2 milijuna stanovnika frankfono, od toga 80 % živi u Valoniji, a oko 20 % u Briselskoj regiji. U ove brojke nisu uključeni frankofoni stanovnici u Flandriji, čiji se broj procjenjuje na između 150.000 i 300.000 stanovnika. Općenito se može reći da Francuska zajednica u Belgiji okuplja oko 41 % stanovništva ove države, dok ostatak čini Flamanska zajednica, te jednim malim dijelom i Njemačka zajednica. Politika Bruxelles je sjedište parlamenta i vlade Francuske zajednice. Zakonodavnu vlast vrši parlament, dok izvršnu čini vlada. Zakonodavna vlast Parlament se sastoji od 94 zastupnika, od čega 75 dolaze iz valonskog parlamenta, a 19 iz parlamenta Regije glavnoga grada Bruxellesa). Stranke u parlamentu Francuske zajednice (2004. – 2009.) Stranke na vlasti označene su točkom (•) Izvršna vlast Vladu ne izabire parlament, nego nju formira koalicija stvorena nakon regionalnih izbora. Najmanje jedan član mora biti iz Regije glavnoga grada Bruxellesa. Trenutnu vladu čine: Rudy Demotte PS, ministar predsjednik (premijer) Marie-Dominique Simonet CDH, potpredsjednica, ministrica visokog obrazovanja, znanstvenog istraživanja i međunarodnih odnosa. Michel Daerden PS, potpredsjednik i ministar za proračun, sport i javne službe Christian Dupont PS, ministar obveznog obrazovanja Fadila Laanan PS, ministrica kulture Catherine Fonck CDH, ministrica za zdravstvo, djecu i pomoć mladeži Marc Tarabella PS), ministar za mladež. Jezici Od 1990., Francuska zajednica priznaje lokalne regionalne jezike kao izvorne. To su romanski jezici (šampanjski, lorenski, pikardski i valonski), te germanski jezici (frankonski, limburški, luksemburški, brabantski i briselski). Vanjske poveznice (fr.)Službena stranica Francuske zajednice (fr.)Službena stranica parlamenta Francuske zajednice Arhivirana inačica izvorne stranice od 2. siječnja 2012. (Wayback Machine) (fr.)Službena stranica vlade Francuske zajednice
Comunità francese del Belgio

La comunità francese del Belgio (in francese communauté française de Belgique e Fédération Wallonie-Bruxelles) è una delle tre comunità linguistiche del Belgio, competente sul suo territorio nella gestione dei servizi culturali ed educativi in lingua francese (cultura, uso della lingua, istruzione, cooperazione inter-comunitaria e internazionale). La comunità ha un proprio governo, un proprio parlamento e propri organi amministrativi, ed è membro dell'Organizzazione internazionale della francofonia in qualità di governo sottonazionale (anche il Belgio a livello federale è infatti membro della Francofonia). La comunità francofona comprende: 3.300.000 valloni di lingua francese, ossia la quasi totalità degli abitanti della Vallonia tranne i circa 70.000 abitanti della comunità belga di lingua tedesca. circa 900.000 abitanti della regione di Bruxelles-Capitale (1.024.442 abitanti, francofona al 90%) La popolazione belga di lingua francese ammonta quindi in totale a circa 4.200.000 persone, ripartite per l'80% in Vallonia e per il 20% a Bruxelles. Si tratta del 41% del totale della popolazione del Belgio (la Comunità Fiamminga conta per il 58% e quella di lingua tedesca per l'1%). Una minoranza di cittadini belgi francofoni (circa 200-300.000 persone) risiede nelle Fiandre, concentrata in particolare nei comuni fiamminghi a ridosso della periferia di Bruxelles, dove in alcuni casi costituisce la maggioranza assoluta della popolazione, e a causa delle leggi federali in materia non può rientrare nelle statistiche ufficiali della Comunità francofona del Belgio né può accedere ai suoi servizi al di fuori del suo territorio. Voci correlate Parlamento della Comunità francofona del Belgio Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su comunità francofona del Belgio Collegamenti esterni (FR) Sito ufficiale, su federation-wallonie-bruxelles.be.