NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Чашники

Чашники (бел. Чашнікі; рус. Чашники) је град у северном делу Белорусије у Витепској области. Административно припада Чашничком рејону чији је уејдно и административни центар. Према процени из 2014. у граду је живело 9.000 становника. Географија Град Чашники налази се у јужном делу Витепске области, на обалама реке Уле (леве притоке реке Западне Двине). Налази се на око 95 км западно од обласног центра Витепска, и на око 190 км североисточно од главног града земље Минска. Историја Насељено место Чашники у писаним изворима се први пут помиње 1504. као веће насеље под управом Лукомских књажева Полацког војводства Велике Кнежевине Литваније. Током Ливонског рата (1558—1583) на овом месту су се одржале неке од важнијих битака између Московске Русије и Ливонаца. По налогу руског цара Ивана Грозног на десној обали реке Уле је 1567. подигнуто утврђење (постојало све до 1708. када је изгорело у пожару). Током XVII века Чашники су важили за важан трговачки центар у којем је према неким подацима из 1633. егзистирало 109 домаћинстава, те доминикански манастир. Током XVIII века саграђена је и малена речна лука, те бродоградилиште за трговачке бродиће. У периоду 1791—1793. Чашники су били центар Полацког војводства. Након поделе Пољско-Литванске државе 1793. насеље постаје делом Руске Империје. Крајем XIX века, а по подацима пописа из 1897. у насељу је живело 4.590 становника, од чега су 3.480 били Јевреји (који су се углавном бавили трговином и занатством). Насеље је административно уређено као варошица (рус. городской посёлок) 27. септембра 1938, и са тим административним статусом је било све до 7. фебруара 1966. када је административно уређен као град. У периоду 1962—1965. град је био делом Бешанковичког рејона. Становништво Према процени, у граду је 2014. живело око 9.000 становника. Напомена:Према проценама националне статистичке службе Белорусије. Саобраћај Кроз град пролазе друмски правци од републичког значаја: Р62 (Чашники—Кличав—Бабрујск), Р86 (Багушевск—Сјано—Мјадзел) и Р111 (Бешанковичи—Чашники). На 2 км од града, у селу Варки налази се железничка станица „Чашники“ која повезује градове Оршу и Лепељ. Види још Витепска област Чашнички рејон Ула Референце Спољашње везе Службена веб страница Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (1. јул 2014) Градски инфо портал Положај насеља на мапи припадајућег рејона Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (5. април 2010) -{Гарады і вёскі Беларусі: Энцыклапедыя. Т.2, кн.2. Гомельская вобласць/С. В. Марцэлеў; Рэдкалегія: Г. П. Пашкоў (галоўны рэдактар) і інш. — Мн.: БелЭн, 520с.: іл. Тыраж 4000 экз. ISBN 985-11-0330-6}. 2005. ISBN 985-11-0302-0 Списак насељених места у Републици Белорусији
Tjasjniki

Tjasjniki (vitryska: Чашнікі) är en stad i Belarus. Den ligger i voblasten Vitsebsks voblast, i den norra delen av landet, 150 km nordost om huvudstaden Horad Mіnsk. Tjasjniki ligger 136 meter över havet och antalet invånare är 8 839. Natur Terrängen runt Tjasjniki är platt. Trakten är glest befolkad. Det finns inga andra samhällen i närheten. Se även Städer i Vitsebsk voblast Belarus städer Referenser Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tjasjniki.
Чашники (місто)

Ча́шники (біл. Чашнікі) — місто в Вітебській області Білорусі. Адміністративний центр Чашницького району. Населення міста становить 9,6 тис. осіб (2006). Географія На південно-східній околиці міста річка Лукомка впадає у річку Уллу. Економіка В місті працюють паперова фабрика «Червона зірка», льонозавод, підприємства харчової промисловості. Є 4 середні школи. Автобусна станція зв'язує місто з Мінськом та Вітебськом, за 2 км на південь знаходиться залізнична станція. Історія Місто відоме в історії двома битвами, що тут проходили: Битва при Чашниках 1564 року, коли тут, на Іванських полях, загинув московський воєвода Шуйський Битва при Чашниках 1812 року між французькими (маршал Віктор) та російськими (князь Вітгенштейн) військами. Вперше місто згадується 1504 року. Воно було власністю Володковичів. Тут був збудований домініканський костел, який в 1868 році перетворений на православну церкву. Населення на початок XX століття становило близько 5 тис. осіб, жителі займались землеробством та торгівлею (євреї). В період з 1558 по кінець 1960-их тут знаходилась фортеця. Відомі люди Юр'єв Зіновій Юрійович (при народженні Зяма Юдович Грінман) (*1925) — російський радянський письменник-фантаст. Джерела Святий Казимир у Поозер'ї. 400 років католицизму у Лепельському краї. Посилання Сайт міста Чашники Галерея [Архівовано 30 вересня 2007 у Wayback Machine.] Малюнок Наполеона Орди (1876)
Костюковичи

Костюковичи (на беларуски: Касцюковічы; на руски: Костюковичи) е град в Беларус, административен център на Костюковички район, Могильовска област. Населението на града е 15 977 души (по приблизителна оценка от 1 януари 2018 г.). История За пръв път селището е споменато през 1508 година, през 1938 година получава статут на град. Източници
Kascjukovičy

Kascjukovičy (bělorusky Касцюковічы, rusky Костюковичи – Kosťukoviči) jsou město v Mohylevské oblasti v Bělorusku. K roku 2017 v nich žilo bezmála šestnáct tisíc obyvatel. Poloha Kascjukovičy leží na Žaduni, přítoku Besedě v povodí Dněpru. Od Mohyleva, správního střediska oblasti, jsou vzdáleny přibližně 130 kilometrů jihovýchodně. Dějiny První zmínka o obci je z roku 1508. Od roku 1938 jsou Kascjukovičy městem.. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Kascjukowičy na hornolužickosrbské Wikipedii a Касьцюковічы na běloruské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kascjukovičy na Wikimedia Commons
Kaszjukowitschy

Kaszjukowitschy (belarussisch Касцюковічы, russisch Костюковичи Kostjukowitschi) ist eine Stadt im Osten der belarussischen Mahiljouskaja Woblasz und administratives Zentrum des Rajon Kaszjukowitschy mit etwa 16.000 Einwohnern (2009). Durch die Nuklearkatastrophe von Tschernobyl wurde die Stadt 1986 radioaktiv kontaminiert. Kaszjukowitschy ist Partnerstadt der hessischen Stadt Dietzenbach. Einzelnachweise
Kastsyukovichy

Kastsyukovichy (Belarusian: Касцюковічы, romanized: Kasciukovičy; Russian: Костюковичи, romanized: Kostyukovichi; Polish: Kościukowicze) is a town in Mogilev Region, eastern Belarus. It is located in the east of the region, close to the border with Russia, and serves as the administrative center of Kastsyukovichy District. In 2009, its population was 15,993. As of 2025, it has a population of 14,757. History Kastsyukovichy was first mentioned in a chronicle in 1508. It belonged to Poland, and in 1772, as a result of the First Partition of Poland, it was transferred to Russia. In the middle of the 19th century it had a population of 1700 and was the administrative center of Kostyukovichskaya Volost of Klimovichsky Uyezd, Mogilev Governorate. In 1919, Mogilev Governorate was abolished, and Kastsyukovichy was transferred to Gomel Governorate. On July 17, 1924 the governorate was abolished, and Kastsyukovichy became the administrative center of Kastsyukovichy Raion, which belonged to Kalinin Okrug of Byelorussian Soviet Socialist Republic. In July, 1927, Kalinin Okrug was abolished, and Kastsyukovichy was transferred into Mogilev Okrug. On January 15, 1938 the raion was transferred to Mogilev Region. In 1938, Kastsyukovichy was granted the town status. During the Second World War, the town was occupied by German troops and severely damaged. The Jewish community of the village had 1,181 members before the war. The Germans occupied the town and kept the Jews imprisoned in a ghetto. They were forced to work in the quarry-sand. In November 1941, 350 Jews were murdered in a mass execution in the Orthodox cemetery perpetrated by an Einsatzgruppen. On September 3, 1942, the Jews were brought outside of the town when the Germans shot them in groups of 50 into pits. Before being shot, the Jews were forced to undress, and policemen and Germans collected their valuables. In March 1943, another 161 Jews were shot near the rope factory. On April 14 and 15, 1943, policemen from the town shot another 14 Jews. In 1986, it was considerably affected by the Chernobyl disaster. Economy Industry In Kastsyukovichy, there is a cement plant, as well as several enterprises of food industry, including alcohol production. Transportation Kastsyukovichy has a railway station on the railroad connecting Orsha with Unecha via Krychaw. South of the town, the railroad crosses the state border and enters Russian Federation. The town is well served by roads. One road connects it to Klimavichy on the north and eventually to the highway connecting Roslavl in Russia with Bobruysk. Another one crosses the border and runs to Surazh. Culture and recreation In Kastsyukovichy, some buildings survived from the 19th and the beginning of the 20th century. There is a Jewish cemetery. The Church of the Erection of the Cross was built in the 1990s. Notable people Zyama Pivovarov (1910–1937) was a Belarusian poet and translator. He began writing poetry in Belarusian in 1925. He published in Leningrad journals and Belarusian almanacs. He translated poems by Pushkin and Axelrod into Belarusian and worked as a theater reviewer. Climate References
Kastsiukóvichy

Kastsiukóvichy o Kostiukóvichi (bielorruso: Касцюко́вічы; ruso: Костюко́вичи; polaco: Kościukowicze) es una ciudad subdistrital de Bielorrusia, capital del distrito homónimo en la provincia de Maguilov. En 2026 tenía una población de 14 578 habitantes.​ Se ubica unos 120 km al sureste de la capital regional Maguilov, con la cual está conectada por la carretera R122. Esta carretera se cruza aquí con la R75 de Klímavichy a Surazh, y con la R74 de Krasnapole a Jótsimsk.​ Historia Se conoce la existencia de la localidad en documentos desde 1508, cuando era un pueblo del Gran Ducado de Lituania. En la República de las Dos Naciones formó parte del voivodato de Mścisław. En la década de 1730, se menciona en documentos que el pueblo era propiedad de un funcionario que vivía en Minsk, y que aquí se contabilizaban 35 fogajes, lo que suponía unos doscientos habitantes, aunque ya tenía dos iglesias. En la partición de 1772 pasó a formar parte del Imperio ruso, que integró la zona en el uyezd de Klímavichy de la gobernación de Maguilov. En el siglo XIX, se desarrolló como un miasteczko con tiendas, industrias y dos ferias anuales, y a lo largo del siglo pasó de tener unos cuatrocientos habitantes a más de tres mil.​​​ En 1918 se integró en la República Popular Bielorrusa, pero al año siguiente pasó a formar parte de la RSFS de Rusia. En 1924 pasó a ser sede de su propio raión en la RSS de Bielorrusia, donde adoptó el estatus de ciudad en 1938. En aquel momento tenía más de seis mil habitantes, de los cuales más de mil eran judíos. Entre 1941 y 1943, los invasores alemanes encerraron a todos los judíos locales en un gueto, y la mayoría de los judíos acabaron siendo asesinados en diversos momentos en las afueras de la ciudad. La ciudad se recuperó en las décadas siguientes como un núcleo industrial, y definió su actual casco urbano en 1977, cuando integró como barrio la vecina aldea de Slabadá. Desde 1986 se ubica en el límite de la zona de exclusión de Chernóbil.​​​ Clima Referencias
Kastsioukovitchy

Kastsioukovitchy (en biélorusse : Касцюковічы, en alphabet łacinka : Kascjukovičy) ou Kostioukovitchi (en russe : Костюковичи) est une ville de la voblast de Moguilev, en Biélorussie, et le centre administratif du raïon de Kastsioukovitchy. Sa population s'élevait à 15 855 habitants en 2017. Géographie Kastsioukovitchy est arrosée par la rivière Jadounke, dans le bassin du Dniepr, et se trouve à 129 km au sud-est de Moguilev et à 303 km à l'est de Minsk. Histoire La première mention écrite du village de Kastsioukova remonte à l'année 1508 ; il fait alors partie de la voïvodie de Mścisław, au grand-duché de Lituanie. Il compte 35 feux en 1730. La première partition de la Pologne fait passer le village sous la souveraineté de l'Empire russe, en 1772. Comptant 89 feux en 1784, il fait partie du gouvernement de Moguilev. Sa population s'élève à 1 869 habitants en 1897. Le 1er janvier 1919, à la suite d'une décision du Parti communiste (bolchevik) de Russie, Kastsioukovitchy intègre la République socialiste soviétique de Biélorussie, mais cette décision est annulée par Moscou le 16 janvier et le village rejoint la République socialiste fédérative soviétique de Russie ainsi que d'autres territoires ethniquement biélorusses. En 1924, cependant, il retourne à la RSS de Biélorussie et devient le centre administratif d'un raïon de l'okroug de Kalinine. En juillet 1927, à la suite de la suppression de l'okroug de Kalinine, Kastsioukovitchy est rattachée à l'okroug de Moguilev, qui devient la voblast de Moguilev le 15 janvier 1938. Le 27 septembre 1938, Kastsioukovitchy accède au statut de ville. Pendant la Seconde Guerre mondiale, elle est occupée par l'Allemagne nazie du 14 août 1941 au 28 septembre 1943 et est gravement endommagée. Avant-guerre, 1 181 Juifs vivent dans la ville. Dès l'arrivée des troupes allemandes, ils sont enfermés dans un ghetto et contraints aux travaux forcés dans une carrière de sable. En novembre 1941, 350 sont assassinés au cours d'une exécution de masse. En septembre 1942, un massacre important est perpétré : les victimes sont exécutées par groupes de cinquante par une unité d'Einsatzgruppen et de collaborateurs locaux. En mars et avril 1943, d'autres exécutions sont perpétrées. En 1986, la ville est sérieusement affectée par la catastrophe de Tchernobyl. Les nouveaux symboles de la ville sont approuvés le 3 janvier 2005. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Économie La ville compte plusieurs usines dans l'industrie agroalimentaire (alcool, produits laitiers) et une cimenterie. Culture Kastsioukovitchy possède un musée de l'histoire de la région, fondé en 1973 et consacré à l'histoire et la nature. Notes et références Portail de la Biélorussie
Kascjukovičy

Kascjukovičy (in bielorusso Касцюковічы?) è un comune della Bielorussia, situato nella regione di Mahilëŭ. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kascjukovičy Collegamenti esterni (RU, BE, EN) Sito ufficiale, su kostukovichi.gov.by.
Kościukowicze (Białoruś)

Kościukowicze (Kostiukowicze, biał. Касцюковічы, Kasciukowiczy, ros. Костюковичи) – miasto na Białorusi, w obwodzie mohylewskim, centrum administracyjne rejonu kościukowickiego. 15,9 tys. mieszkańców (2010). Znajduje tu się stacja kolejowa Kamunary, położona na linii Orsza – Krzyczew – Uniecza. Historia Prywatne miasto szlacheckie położone było w końcu XVIII wieku w województwie mścisławskim. Podczas okupacji hitlerowskiej, jesienią 1941 roku Niemcy utworzyli getto dla żydowskich mieszkańców. Przebywało w nim około 1000 osób. 15 marca 1943 roku Niemcy zlikwidowali getto, a Żydów zamordowali. Przypisy Linki zewnętrzne Kościukowicze (3), [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. XV, cz. 2: Januszpol – Wola Justowska, Warszawa 1902, s. 134 .
Касцјуковичи

Касцјуковичи или Кастјуковичи (бел. Касцюковічы; рус. Костюко́вичи) је град на крајњем истоку Републике Белорусије. Административни је центар Касцјуковичког рејона Могиљовској области. Према процени из 2012. у граду је живело 15.875 становника. Град је 2008. славио јубилеј 500 година од првог писаног помињања Касцјуковича у древним летописима. Историја Насеље кастјуковичи се први пут помиње у летописима из 1508. као старо словенско насеље. Током 16. века Касцјуковичи су били познати као трговачко насеље. Године 1772. постају саставни део Руске Империје. Средином XIX века насеље је имало 1.650 житеља и 310 домаћинстава. У њему је постојала и православна црква, синагога, те трогодишња окружна парохијска школа. Постојале су и бројне занатске радионице (посебно столарске, керамичарске и грнчарске). Касцјуковичи су административно уређени као град од 1938. године. Становништво Према процени, у граду је 2012. живело 15.875 становника. Види још Могиљовска област Касцјуковички рејон Референце Спољашње везе Службена веб презентација Неслужбени градски инфо портал
Kastsiukovіtjy

Kastsjukovitjy (vitryska: Касцюковічы) är en stad i Belarus. Den ligger i voblasten Mahiljoŭs voblast, i den östra delen av landet, 300 km öster om huvudstaden Horad Mіnsk. Kastsjukovitjy ligger 172 meter över havet och antalet invånare är 15 850. Natur Terrängen runt Kastsjukovitjy är platt, och sluttar söderut. Trakten är glest befolkad. Det finns inga andra samhällen i närheten. Se även Städer i Mahilioŭ voblasć Belarus städer Referenser Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kastsjukovitjy.
Чауси

Чауси (на беларуски: Чавусы; на руски: Чаусы) е град в Беларус, административен център на Чауски район, Могильовска област. Населението на града е 10 505 души (по приблизителна оценка от 1 януари 2018 г.). История За пръв път селището е споменато през 1581 година, през 1604 година получава статут на град. Източници
Čavusy

Čavusy (bělorusky Чавусы, rusky Чаусы – Čausy, polsky Czausy) je město v Mohylevské oblasti v Bělorusku. K roku 2017 v něm žilo přes deset tisíc obyvatel. Poloha a doprava Čavusy leží na řece Basje, přítoku Proni v povodí Dněpru. Od Mohyleva, správního střediska oblasti, jsou Čavusy vzdáleny přibližně čtyřicet kilometrů východně. Několik kilometrů jižně od centra je nádraží na železniční trati z Mohyleva do Kryčaŭ. Dějiny Čavusy byly pravděpodobně založeny kolem poloviny šestnáctého století, ale první dochovaná písemná zmínka je až z roku 1581. Už v roce 1604 se staly městem. Až do prvního dělení Polska v roce 1772 patřily do Polsko-litevské unie, pak je získalo ruské impérium. Roku 1789, kdy město navštívila Kateřina Veliká, mělo 1057 obyvatel, z toho 355 Židů. K roku 1897 v něm žilo zhruba šest tisíc obyvatel, z toho přibližně 45 % Židů – jednalo se tak o typický štetl. Rodáci Sergej Novikov (*1979), biatlonista Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Tschawussy na německé Wikipedii a Чавусы na běloruské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Čavusy na Wikimedia Commons
Tschawussy

Tschawussy (belarussisch Чавусы) ist eine Stadt im Osten von Belarus und administratives Zentrum der Verwaltungseinheit Rajon Tschawussy. Sie befindet sich in der Mahiljouskaja Woblasz. Geographie Die Stadt liegt am Fluss Bassja, der über Pronja und Sosch zum Dnepr entwässert, die Entfernung nach Mahiljou beträgt 41 km. Der Bahnhof an der Eisenbahnstrecke Mahiljou-Krytschau liegt ca. 5 km außerhalb des Ortes. Geschichte Der Ort wurde vermutlich um die Mitte des 16. Jahrhunderts gegründet, die erste Erwähnung unter dem Namen Tschawussawitschy fällt in das Jahr 1581. Bereits 1604 erfolgte die Verleihung des Stadtrechts. Bis zur ersten Teilung Polens 1772 gehörte das Gebiet um Tschawussy zu Polen-Litauen, anschließend zum Russischen Reich bzw. zur Sowjetunion und seit deren Zerfall zu Belarus. Seit 1770 gab es in der Stadt jährlich einen regional bedeutenden Jahrmarkt, ab 1840 zwei. 1789, als Katharina die Große den Ort besuchte, hatte er 1057 Einwohner, darunter 355 Juden, in diesem Jahr wird auch erstmals die Existenz einer Schule erwähnt. 1897 lebten etwa 6000 Einwohner in der Stadt, davon waren etwa 45 % Juden, womit sie ein typisches Schtetl im Ansiedlungsrayon war. Vor der Oktoberrevolution war Tschawussy Zentrum des gleichnamigen Landkreises (russisch уезд - ujesd), seit 1924 ist sie Rajonzentrum. Bis zum Beginn des Zweiten Weltkrieges hatte sich die jüdische Bevölkerung in der Stadt und ihrer Umgebung auf etwa 2000 Personen reduziert, die Gesamtzahl der Einwohner betrug 1939 7200. Einem Teil der jüdischen Bevölkerung gelang es, die Gegend vor dem Einmarsch der Wehrmacht im Juli 1941 zu verlassen, die Verbliebenen wurden im August 1941 registriert und zu Zwangsarbeit herangezogen, bevor in mehreren Aktionen der Einsatzgruppe B im August und September 1941 rund 675 Menschen in Tschawussy und dem Nachbardorf Dranucha erschossen wurden. Städtepartnerschaften Tschawussy hat bislang drei Partnerstädte: Kanada Brockville, seit 2001 Russland Desnogorsk, seit 2009 Deutschland Guben, seit 2014 Weblinks Einzelnachweise
Czausy

Czausy (biał. Чавусы, Czawusy; ros. Чаусы, Czausy) – miasto na Białorusi, w obwodzie mohylewskim, centrum administracyjne rejonu czauskiego, ok. 45 km od Mohylewa. W 2010 liczyło 10,6 tys. mieszkańców. Siedziba prawosławnego dekanatu czauskiego (w eparchii mohylewskiej i mścisławskiej) i wchodzącej w jego skład parafii pw. Wniebowstąpienia Pańskiego, a także parafii rzymskokatolickiej pw. Najświętszej Maryi Panny Matki Kościoła. W miejscowości jest stacja kolejowa Czausy. Historia Wzmiankowane w XVI wieku, prawa miejskie i herb nadał Władysław IV Waza w 1634 roku. Miasto królewskie położone było w końcu XVIII wieku w ekonomii mohylewskiej w powiecie orszańskim województwa witebskiego. Następnie centrum administracyjne powiatu czausowskiego guberni mohylewskiej. Podczas powstania styczniowego doszło tu do starcia z wojskami rosyjskimi. Podczas okupacji hitlerowskiej, w sierpniu 1941 roku Niemcy utworzyli getto dla żydowskich mieszkańców. Przebywało w nim około 1000 osób. W październiku 1941 roku Niemcy zlikwidowali getto, a Żydów zamordowano w okolicy wsi Dranucha. Sprawcami zbrodni było Sonderkommando 7b, SD oraz białoruska policja. Galeria Zobacz też Czausz Przypisy Linki zewnętrzne Czausy, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. I: Aa – Dereneczna, Warszawa 1880, s. 776 . Czausy, [w:] Słownik geograficzny Królestwa Polskiego, t. XV, cz. 1: Abablewo – Januszowo, Warszawa 1900, s. 356 .
Чавуси

Чауси (бел. Чавусы; рус. Ча́усы) је град у централном делу Могиљовске области у источном делу Републике Белорусије. Административни је центар Чавуског рејона. Према процени из 2012. у граду је живело 10.741 становника. Географија Град лежи на обалама реке Басје (притоке Сожа) и налази се на око 41 км од административног центра области града Могиљова. Историја Први писани помен насеља Чауси датира из 1581. године и у њему се ово насеље помиње као село у саставу Могиљовске економије Литванске Кнежевине. Пољски краљ Сигмунд III је 1604. насељу доделио Магдебуршко право чиме Чавуси добијају статус слободног краљевског града. Град 1772. након распада Пољске улази у састав Руске Империје, а 5 година касније постаје и административни центар округа. У граду је 1880. живело 4.679 становника, од чега су нешто више од половине били Јевреји. Становништво Према процени, у граду је 2012. живело 10.741 становника. Види још Могиљовска област Чавуски рејон Референце Спољашње везе Службена веб презентација на сајту Могиљовске области Градски инфо портал Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (22. јул 2011)
Tjavusy

Tjavusy (vitryska: Чавусы) är en stad i Belarus. Den ligger i voblasten Mahiljoŭs voblast, i den östra delen av landet, 220 km öster om huvudstaden Mіnsk. Tjavusy ligger 176 meter över havet och antalet invånare är 10 525. Natur och klimat Terrängen runt Tjavusy är platt. Runt Tjavusy är det glesbefolkat, med 16 invånare per kvadratkilometer.. Tjavusy är det största samhället i trakten. Omgivningarna runt Tjavusy är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är 4 °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är 20 °C, och den kallaste är januari, med −14 °C. Se även Städer i Mahilioŭ voblasć Belarus städer Referenser Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Tjavusy.