NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kamyenyets

Kamyenyets or Kamenets, also known as Kamyanyets, is a town in Brest Region, Belarus. It serves as the administrative center of Kamyenyets District. The town is located in the northwestern corner of Brest Region on the Lyasnaya River, about 40 kilometres (25 mi) north from Brest. The Leśna Prawa river flows through the town. In 2002, its population was approximately 9,000. As of 2026, it has a population of 8,114. History It was first mentioned in the Galician–Volhynian Chronicle in 1276, when a castle with a keep, the tower of Kamyenyets, was being constructed on this spot, to protect the northern boundary of Volhynia from the raids of invaders. This site on the stony steep bank of the Liasnaja (Lysna or Leśna) River had attracted Oleksa, the prominent builder and architect of Volhynia. He showed the site to Vladimir Vasilkovich, the Prince of Volhynia, who appreciated the place and ordered Oleksa to build a castle with a keep on the spot. Later a town appeared around the fortification. The tower is often called Bielaja Vieža (alternative transliteration: Belaya Vezha), which means White Tower or White Fortress in Belarusian, because after its foundation it was tiled in white. The neighboring primeval forest of Belavezhskaya Pushcha received its name, which also means White Tower, through association with the tower. However, today the color of the castle is brick-red, having weathered through the ages, not white. The original name of the town comes from the Polish word Kamieniec which means stone fortress in English, as it served as one of the most important fortresses of Polish Kings during the Commonwealth. In 1366, it was incorporated into the Grand Duchy of Lithuania and in 1376 it was burnt by Teutonic Crusaders but rapidly rebuilt. In 1503, local townsfolk received a limited self-administration right (probably the Magdeburg Rights) that was used by 1795, when it was annexed by Russia. In 1588 and 1659, the town was devastated with plague. In the 19th century and the first four decades of the 20th century, the local Jewish community was the most active part of the townsfolk. Memories of the town are included in Yechezkel Kotik's memoir, published in English as Journey To a Nineteenth Century Shtetl: The Memoirs of Yekhezkel Kotik. Yeshivas Knesses Beis Yitzchak-Kaminetz was there 1926-1939. From 1921 to 1939, it was part of the Second Polish Republic. In 1939, it was occupied by Soviet Union and annexed to the Belorussian SSR. From 23 June 1941 to 22 July 1944, Kamyenyets was occupied by Nazi Germany and administered as a part of Bezirk Bialystok. During the Nazi occupation, most local Jews were killed. After World War II, the town developed as a minor center of the food processing industry (cheese and butter making, baking of bread, etc.). Notable residents Syarhey Kislyak (born 1987), footballer Notes References External links Kamenets - Belarus at its BEST! Kamenets Tower Photos on Radzima.org Kamenets website Kamyanyets, Belarus at JewishGen
Kámieniets

Kámieniets (bielorruso y ruso: Ка́менец; polaco: Kamieniec; yidis: קאמעניץ Kamenits; lituano: Kamianecas; hebreo: קמניץ דליטא Kamenitz D'Lita) es una ciudad subdistrital de Bielorrusia, capital del distrito homónimo en la provincia de Brest. En 2017, la ciudad tenía una población de 8401 habitantes.​ Se conoce su existencia desde 1276, cuando se menciona en la Crónica de Galitzia y Volinia como una localidad fortificada que protegía las fronteras del principado de Galitzia-Volynia. En 1366 pasó a pertenecer al Gran Ducado de Lituania, que en 1503 le dio un autogobierno local, probablemente relacionado con el Derecho de Magdeburgo; perdió su autogobierno en la partición de 1795, cuando fue incorporada al Imperio ruso. En el siglo XIX se desarrolló como una localidad principalmente judía, pero la mayoría de los judíos locales fueron asesinados por los nazis en la Segunda Guerra Mundial y fue reconstruida en el período soviético como una localidad bielorrusa. Adquirió estatus de ciudad en 1983.​​​ Se ubica unos 30 km al norte de la capital provincial Brest.​ Patrimonio Torre de Kamianiec Referencias
Kamieniets

Kamieniets, aussi appelée Kamianiets (biélorusse : Каменец ou Камянец) ou Kamenets (russe : Каменец ; polonais : Kamieniec) est une ville de la voblast de Brest, en Biélorussie, et le centre administratif du raïon de Kamieniets. Sa population s'élevait à 8 401 habitants en 2017. Géographie Kamieniets est arrosée par la rivière Pravaïa Liasnaïa (biélorusse : Правая Лясная). Elle est située à 33 km au nord de Brest et à 300 km au sud-ouest de Minsk. Histoire La première mention de Kamieniets se trouve dans la Chronique de Galicie-Volhynie, en 1276, à l'occasion de la construction d'un château à donjon destiné à défendre la frontière septentrionale de la Volhynie. Ce site, sur la rive rocheuse et escarpée de la rivière Liasnaïa (Lysna ou Leśna) attira l'attention d'Oleksa, un éminent architecte et bâtisseur de Volhynie. Il montra le site à Vladimir Vassilkovitch, prince de Volhynie, qui approuva le choix et donna à Oleksa l'ordre d'y bâtir un château pourvu d'un donjon. Par la suite, une agglomération se forma autour de la forteresse. La tour, aujourd'hui surnommée « tour de Kamieniets », est souvent appelée Bielaïa Vieja, ce qui signifie « tour blanche » ou « forteresse blanche » en biélorusse et en russe, sans doute en raison de sa proximité avec la forêt de Bialovèse et non pas à cause de sa couleur, qui a toujours été rouge-brique, jamais blanche. Kamieniets appartient à la Pologne de 1921 à 1939 sous le nom de Kamieniec Litewski. En 1925, la population est estimée à 4 000 habitants, dont 80 % de Juifs. La localité est occupée par l'Allemagne nazie du 23 juin 1941 au 22 juillet 1944. La population juive est d'abord regroupée dans un ghetto établi le 1er janvier 1941, mais une partie est ensuite transférée vers le ghetto de Proujany et divers camps de travail. Le ghetto est fermé en novembre 1942 et les survivants envoyés au camp d'extermination de Treblinka, où la quasi-totalité périt. En 1945, la ville est intégrée à la RSS biélorusse. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Galerie Notes et références Liens externes (ru) Cartes topographiques (en) Site personnel sur Kamieniets, nombreuses photographies (en) Histoire des Juifs de Kamenets Portail de la Biélorussie
Kamjanyec

Kamjanyec (belaruszul Камянец, oroszul Каменец [Kamenyec], lengyelül Kamieniec) város Fehéroroszország Breszti területének nyugati részén, a Kamjanyeci járás székhelye. 1795–1940 között a Kamenyec-Litovszk nevet viselte. Breszttől 39 km-re északra, a Ljasznaja folyó partján fekszik. Lakosainak száma 8114 fő (2026. január 1.). Története 1276-ban kezdte el Vlagyimir Vasziljevics volhíniai herceg építtetni erődjét, melynek napjainkig megmaradt része a Fehér-torony. 1366-ban a Litván Nagyfejedelemség része lett. Az 1370-es években a német lovagrendek három ízben is megostromolták. 1413 és 1566 között járási (powiat) székhely volt, 1518-ban kapott magdeburgi városi jogokat. A 17. században korábbi funkcióit elveszítette, hanyatlásnak indult. 1795-ben Oroszországhoz csatolták. 1919-1939 között Lengyelországhoz tartozott. 1940-ben újra járási (rajon) székhely lett. 1941. június 22-1944. július 22. között német megszállás alatt volt. 1983. június 24-én kapta meg a városi címet. Népesség Gazdasága Legfontosabb iparága a tejfeldolgozás és sajtgyártás (Kamenyeckij Szirogyelnij Závod) [1]. Nevezetességek A város jelképe a Fehér-torony (Belaja vezsa), a 13. századi erődítmény maradványa, mely mintegy 30 m magas, ötemeletes, 13 m átmérőjű henger alakú téglatorony. A közeli Belavezsszkaja Puscsa erről a toronyról kapta a nevét. Ma a breszti honismereti múzeum kihelyezett részlege működik benne. Közelében található a Szt. Szimeon-templom, melyet 1914-ben építettek oroszos stílusban. Az 1920-as években épült a Péter-Pál-templom, valamint a régi gimnázium épülete. Jegyzetek További információk Hivatalos oldal Nevezetességek
Kamenec (Bielorussia)

Kamenets, o Kamenec (in bielorusso e in russo Ка́менец?) è una città della Bielorussia, situata nella regione di Brėst. Storia La torre di confine e la città di Kamenets furono fondate nel 1276 per ordine del conte Vladimir Vasilkovich. Nel XIV secolo la città entrò a far parte nel Granducato di Lituania. E poi, fino al 1795 fece una parte di Confederazione polacco-lituana (Regno di Polonia e Granducato di Lituania). Nel 1795 entrò a far parte dell'Impero russo e la città fu ribattezzata Kamenets-Litovsky (in russo Каменец-Литовский). Dal 1921 fino al 1939 di nuovo era una parte di Polonia. E dal 1939 fino a tempo presente - Repubblica Sovietica Socialista Bielorussa nell'URSS, poi - Repubblica di Belarus (stato indipendente). Popolazione Al 1° gennaio 2025 la popolazione della città era di 8.133 persone. Economia Industria Nella città funzionano imprese industriali che operano nei settori della produzione di pane, produzione di semilavorati a base di carne (ravioli etc.), produzione di film in polietilene ed imballo e produzione di materiali da costruzione. Trasporto La stazione degli autobus fornisce il trasporto passeggeri suburbano nel distretto di Kamenets. Operano anche le linee per Brest (linee 370, 384), Belovezhskaya Pushcha (linea 384), Zhabinka (linea 374). A Kamenets opera società di trasporto pubblico "Bus filiale No. 9 di Brestoblautotrans". Monumenti e turismo L'oggetto più interessate dal punto di vista di turismo, è la Torre di Kamenec. È una torre difensiva meglio conservata fino ad oggi. Fu costruita tra il 1276 e il 1288. Ha altezza di 30 metri e 5 livelli con un museo dentro. Ha spessore dei muri di 2,5 m. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kamenec Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kamenec.brest-region.gov.by.
Каменец

Каменец (бел. Ка́менец; рус. Ка́менец) град на крајњем западу Брестске области и Републике Белорусије, и административни центар Камјанечког рејона. Према подацима пописа становништва из 2009. у граду је живело 8.400 становника. Географија Град Каменец се налази у западном делу Брестске области на око 40 км северно од административног центра области Бреста, и на око 330 км југозападно од главног града земљ Минска. Лежи на обалама реке Љаснаја (притоке Буга и дела сливног подручја Висле). Историја Године 1276. на подручју тадашњег града подигнута је по налогу волињског књаза Владимира Васиљковича камена кула Камјанечка која је требало да штити његову кнежевину од упада непријатељских ратника. Кула је, иако грађена од црвене цигле, носила име Бела кула (рус. Бе́лая ве́жа), пошто је била окречена у бело. Убрзо се уз кулу основало и насеље. Насеље је добило име од словенске речи за камен. Године 1366. Каменец постаје саставним делом Велике Кнежевине Литваније и мења име у Каменец-Литовск. Тевтонски витезови су град спалили до темеља 1376, али је убрзо обновљен. Насеље добија Магдебуршко право 1503, и почива на његовим темељима све до 1795. када постаје саставним делом Руске Империје. Град 1919. бива окупиран од стране Пољске, а 1939. враћа се у састав Белорусије (тада Белоруска ССР). Демографија Према подацима пописа становништва из 2009. у граду је живело 8.400 становника. Знаменитости Камјанечка кула - грађена у периоду 1271—1289. као одбрамбено утврђење једина је грађевина те врсте у области која још увек постоји у изворном облику. Референце Види још Камјанечки рејон Камјанечка кула Брестска област Спољашње везе Неслужбени инфо портал града Каменеца Положај града на мапи припадајућег рејона Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (9. фебруар 2013) Градске знаменитости Камјанечка кула
Kamjanets

Kamjanets (belarusiska: Камянец) är en stad i Belarus. Den ligger i länet Brests voblast i den västra delen av landet, 300 km sydväst om huvudstaden Mіnsk. Kamjanets ligger 141 meter över havet och antalet invånare är 8 405. Natur och klimat Terrängen runt Kamjanets är platt. Runt Kamjanets är det ganska glesbefolkat, med 25 invånare per kvadratkilometer.. Kamjanets är det största samhället i trakten. Trakten runt Kamjanets består till största delen av jordbruksmark. Se även Städer i Brests voblast Belarus städer Referenser Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kamjanets.
Кам'янець

Кам'яне́ць (Каменець, до 1940 року — Кам'янець-Литовський, біл. Ка́менец) — місто в Берестейській області Білорусі, на річці Лісна — правій притоці Західного Бугу, районний центр. Географія Найближча залізнична станція — Жабинка (28 км) на лінії Барановичі — Берестя. За 23 км від Кам'янця — в селі Каменюки — музей природи «Біловезька пуща». Історія Місто засновано у 1276 році волинським князем Володимиром-Іваном Васильковичем (сином Василька Романовича — рідного брата короля Данила (Галицького)). Літопис так розповідає про це: По смерті князя (10 грудня 1288) літописець відзначив: В 1421 році місто відвідав посол англійського і французького королів лицар Гильбер де Ланоа з дорученням до Великого Литово-Руського князя Вітовта. Розпорядженням міністра внутрішніх справ 18 квітня 1934 р. межі міста Кам'янець розширені за рахунок приєднання земель ґміни Камєнєц Літевскі. Кордон УНР в 1918 році проходив біля Кам'янця. Радянською владою місто було понижене до селища міського типу. Статус міста повторно надано у 1983 році (до того — селище міського типу; в часи Російської імперії — містечко Кам'янець-Литовський Берестейського повіту Гродненської губернії). Населення За переписом населення Білорусі 2009 року чисельність населення міста становила 8447 осіб. Національність Розподіл населення за рідною національністю за даними перепису 2009 року: Промисловість Харчова промисловість (харчове підприємство «Заріччя», ВАТ «Кам'янецький сироробний завод»). Є гімназія. Краєзнавство Історію міста вивчає краєзнавець Георгій Степанович Мусевич. Він, зокрема, запропонував встановити історико-культурні зв'язки двох міст — білоруського Кам'янця та українського Кам'янця-Подільського. Пам'ятки архітектури та видатні місця Кам'янецька вежа (1271–1288) — оборонна башта в готичному стилі (в башті облаштовано філію Брестського обласного краєзнавчого музею) Гімназія (1931) Історична забудова міста (кін. 19 — поч. 20 століття; фрагменти) Костел святих апостолів Петра і Павла (1925) Старе католицьке кладовище (18—20 століття) Синагога Церква Св. Симеона (1914) Пам'ятник засновнику міста Втрачена спадщина Костел святих апостолів Петра і Павла (1723) Галерея Відомі люди Князь Чорторийський Олександр Васильович — отримав місто від Казимира IV Ягелончика Князь Семен Юрійович Гольшанський — намісник кам'янецький. Старости Примітки Література Літопис Руський. — К., 1989. — С. 430, 437, 438, 447, 449. Большая Советская Энциклопедия. — 3-е издание. Каменец // Географический энциклопедический словарь. Географические названия. — 2-е издание. — М., 1989. — С. 210. Травінський Віктор. Тезки мріють про дружбу // Кам'янець-Подільський вісник. — 2003. — 24 січня. — С. 1. Kamieniec, K. Litewski // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1882. — Т. III. — S. 763. (пол.).— S. 763—764. (пол.) Посилання Сайт міста Кам'янець Брестської області
Kosava, Belarus

Kosava, or Kossovo, formerly known as Kosava-Palyeskaye, is a town in Ivatsevichy District, Brest Region, in western Belarus. As of 2026, it has a population of 1,770. The nearby village of Merechevschina is the birthplace of Tadeusz Kościuszko, with Kosava being the place of his baptism. Kosava is the birthplace of Rabbi Avraham Yeshayahu Karelitz. Nearby is the ruined Kosava Castle, built by the Pusłowski family in 1830, and a replica of Tadeusz Kościuszko's house in Mereczowszczyzna. History The first settlements in the area are known since the 10th and 11th centuries as part of Kievan Rus'. The first mention of the town was in 1494, when it was part of the Grand Duchy of Lithuania. It was a private town of the Chreptowicz, Sanguszko, Sapieha, Flemming, Czartoryski and Pusłowski noble families, administratively located in the Slonim County in the Nowogródek Voivodeship of the Polish–Lithuanian Commonwealth. Tadeusz Kościuszko, after being born in nearby Mereczowszczyzna in 1746, was baptized at the local church. After the Third Partition of Poland in 1795, it became part of the Russian Empire. The town was industrialized by the Pusłowski family. From 1915 to 1918, the town was under German occupation during World War I. After the Polish–Soviet War, it was part of the Polesie Voivodeship in Poland, within which it was a county seat until it was moved to Iwacewicze in 1935. On 3 February 1927, as Polish newspaper Robotnik reported, Polish policemen shot manifestation of peasants that claimed to release imprisoned deputies. World War II Following the 1939 invasion of Poland, the town was first occupied by the Soviet Union until 1941, then by Nazi Germany until 1944. In 1941, the Germans established a ghetto for Jews, both locals and refugees who had previously fled the German occupiers from western and central Poland. The ghetto was liquidated in July 1942 with the Jews either deported to other locations or massacred in nearby Mereczowszczyzna. In July 1944, the town was re-occupied by the Soviet Union, and eventually annexed from Poland the following year. Demographics Notes References External links Photos on Radzima.org Webpage about Kosava Castle Kosava, Belarus at JewishGen
Kosava

Kósava, también conocida como Kóssovo (en bielorruso: Кóсава, anteriormente, en bielorruso: Косава-Палескае, romanizado: Kosava-Palieskaje, en polaco: Kosów Poleski, en lituano: Kosovas, en ruso: Кóссово, en yidis: קאסעוו‎) es una ciudad subdistrital en el raión de Ivacevičy en la región de Brest en Bielorrusia, ubicado a 52°45′N 25°09′E. En 2017, la ciudad tenía una población de 1844 habitantes.​ Un pueblo cercano llamado Mereczowszczyzna es el lugar de nacimiento de Tadeusz Kościuszko. Kosava es el lugar de nacimiento del rabino Abraham Yeshaya Karelitz. Muy cerca se encuentra el castillo en ruinas de Kosava, construido por la familia Pusłowski en 1830, y una réplica de la casa de Tadeusz Kościuszko en Mereczowszczyzna. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kosava. Fotos en Radzima.org (en inglés) Página web sobre el castillo de Kosava (en inglés) Kosava, Bielorrusia en JewishGen (en inglés)
Kossava

Kossava (en biélorusse : Косава) ou Kossovo (en russe : Коссово ; en polonais : Kossów Polieski) est une petite ville de la voblast de Brest, en Biélorussie. Sa population s'élevait à 1 810 habitants en 2019. Géographie Kossava se trouve à 122 km au nord-est de Brest, dans le raïon d'Ivatsevitchy, au nord de la voblast, et à 205 km au sud-ouest de Minsk. Histoire L'endroit est peuplé depuis au moins les Xe – XIIe siècles. Les premiers documents écrits la mentionnant datent de 1494, lorsque le grand-duc de Lituanie, Alexandre Ier Jagellon, en fait don au maréchal de la cour (marchałok) I. Khreptovitch (Chreptowicz en polonais). La ville appartient ensuite aux familles polonaises Sanguszki, Sapieha, Fleming, Czartoryski. La ville se nommait en polonais Kossów Polieski. Lorsqu'elle entra dans l'Empire russe à la fin du XVIIIe siècle son nom fut traduit en Kossovo. Elle appartenait dans la première moitié du XIXe siècle aux comtes Pusłowski. Le château et son parc de 40 ha ont souffert des combats de 1942 dans la région, mais sont en cours de restauration en 2013 en ce qui concerne le bâti. Il est accessible au public. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Patrimoine Château de Kossava ayant appartenu à la famille des Puslowski, construit en style néogothique en 1838, avec une immense façade de 120 m, en restauration pour l'extérieur en 2013. Longtemps resté en ruine (depuis 1942). Église gréco-catholique du XVIIIe siècle. Église de la Trinité (1877-1878), en style néo-roman, à l'emplacement de l'ancienne église où fut baptisé Tadeusz Kościuszko, le 12 février 1746. Sa famille possédait un petit manoir à deux kilomètres. Notes et références Liens externes (ru) Site consacré au château de Kossava et aux environs (photos) (ru) Cartes topographiques Portail de la Biélorussie
Kosava (Bielorussia)

Kosava (in bielorusso: Косава; in russo: Коссово, traslitt. Kossovo; in polacco Kossów (Poleski)) è una piccola città del distretto di Ivacėvičy, nella regione di Brėst, in Bielorussia. Geografia fisica Kosava, comune con status di città, si trova a 15 km a sud di Ivacėvičy e circa 30 a nord di Bereza. Posta poco più all'interno dell'arteria stradale Berlino-Poznań-Varsavia-Brėst-Minsk-Smolensk-Mosca, conta una stazione ferroviaria sulla parallela linea. Storia Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kosava Collegamenti esterni Foto su Radzima.org, su radzima.org.
Косава

Косава или Косово (бел. Косава; рус. Коссово) град у југозападном делу Републике Белорусије. Административно припада Ивацевичком рејону Брестске области. Према подацима пописа становништва из 2009. у граду је живело свега 2.300 становника. Географија Косава је смештена у северозападном делу Ивацевичког рејона на око 15 км северозападно од града Ивацевича. Од административног центра области Бреста удаљен је 151 км источно. Историја Насеље на месту савременог града постојало је у периоду између X и XII века. Први писани подаци о граду потичу из 1494. и односе се на повељу којом је тадашњи велики кнез Литваније Александар Јагелон поклонио насеље као феуд грофу И. Хрептовичу. Године 1795. постаје саставни део Руске Империје. У насељу су 1897. живела 3.092, постојала су 4 парна млина, јавна школа, дом здравља и апотека. Од 1921. до 1939. у поново су у саставу Пољске, а делом Белорусије постају 1939. године (тада Белоруска ССР). Демографија Према резултатима пописа из 2009. у граду је живело свега 2.300 становника. Занимљивости Овде је 1746. рођен Тадеуш Кошћушко - пољски и литвански национални херој, генерал и вођа устанка 1794. против Русије. Борио се у Америчком рату за независност као пуковник на страни Вашингтона. За заслуге у том рату добио је чин генерала. Његова родна кућа данас је претворена у музеј. Косавски замак или Дворац Пусловских - једна од најважнијих знаменитости Косаве. саграђен је 1838. по пројекту архитекте Ф. Јашчолда. Много је страдао током ратних дејстава у Другом светском рату и никада није у потпуности рестаурисан. Види још Брестска област Ивацевички рејон Референце Спољашње везе Положај града на мапи Ивацевичког рејона Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (27. јул 2011) Градска фото галерија
Kosava

Kosava (belarusiska: Косава) är en stad i Belarus. Den ligger i länet Brests voblast i den västra delen av landet, 210 km sydväst om huvudstaden Mіnsk. Kosava ligger 164 meter över havet och antalet invånare är 1 850. Natur och klimat Terrängen runt Kosava är mycket platt. Närmaste större samhälle är Ivatsevіtjy, 13,6 km öster om Kosava. I omgivningarna runt Kosava växer i huvudsak blandskog. Runt Kosava är det ganska glesbefolkat, med 23 invånare per kvadratkilometer. Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är 5 °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är 20 °C, och den kallaste är december, med −10 °C. Se även Städer i Brests voblasts Belarus städer Referenser Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Kosava.
Сморгон

Сморгон (на беларуски: Смаргонь; на руски: Сморгонь) е град в Беларус, административен център на Сморгонски район, Гродненска област. Населението на града е 37 527 души (по приблизителна оценка от 1 януари 2018 г.). История За пръв път селището е споменато през 1503 година, през 1904 година получава статут на град. Източници