NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Ивје

Ивје (бел. Іўе; рус. Ивье; пољ. Iwie; лит. Vija) град је у западном делу Републике Белорусије. Административни је центар Ивјевског рејона Гродњенске области. Ивје има административни статус града у РБ од 2000. године. Према подацима из 2011. у граду је живело 7.986 становника. Географија Град Ивје смештен је у северном делу Гродњенске области, на око 158 km источније од административног центра рејона града Гродна и на око 136 km западно од главног града земље Минска. Историја У писаним изворима Ивје се први пут помиње 1444. као великокнежевски двор навагрудског намесника ВК Литваније Петра Монтигердовича. У Ивју је 1611. основана једна од првих штампарија на подручју Белорусије, у којој је штампана прва белоруска граматика. У граду је у исто време дејствовала и аријанска штампарија и школа. Према неким верзијама, назив града потиче од татарске речи „еве“ (Өyә) која означава кућу (односно дом), што је и логично пошто у граду од најранијих времена живи највећа популација белоруских Татара. Џамија која је саграђена 1884. представљала је једину исламску богомољу на подручју Белорусије током совјетског периода историје ове земље. Ивје се данас сматра неслужбеном „татарском престоницом Белорусије“. Административни статус града има од 12. јануара 2000. године. Демографија Према подацима пописа становништва из 2009. у граду су живела 8.174 становника. Галерија Види још Гродњенска област Ивјевски рејон Референце Спољашње везе Службена веб презентација Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (28. септембар 2013) Ивјевски Татари Положај града на мапи припадајућег рејона Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (28. септембар 2013) Градске знаменитости
Iŭje

Iŭje (vitryska: Іўе) är en stad i Belarus. Den ligger i voblasten Hrodna voblast, i den nordvästra delen av landet, 120 km väster om huvudstaden Horad Mіnsk. Iŭje ligger 145 meter över havet och antalet invånare är 7 712. Natur och klimat Terrängen runt Iŭje är platt. Runt Iŭje är det glesbefolkat, med 19 invånare per kvadratkilometer.. Iŭje är det största samhället i trakten. I omgivningarna runt Iŭje växer i huvudsak blandskog. Se även Städer i Hrodna voblasć Belarus städer Referenser Kommentarer Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Iŭje.
Ів'є (Білорусь)

Ів'є (біл. Іўе, пол. Iwie) — місто в Гродненській області Білорусі. Центр Ів'євского району; розташоване за 131 км від міста Мінськ і 158 від Гродно. Історія У письмових джерелах згадується в 1444 році як великокнязівський двір, дарований князем Казимиром надвірному литовському маршалку, новгородському намісникові Петрові Монтигердовичу. Одна з версій походження назви — від татарського слова «Öyä, Eve» (гніздо, житло). Тут здавна живуть білоруські татари; є мечеть, побудована в 1884 році на кошти, надані графинею Ельвірою Августівною Замойською, у її честь всередині мечеті встановлена меморіальна дошка. Впродовж всіх радянських років вона була єдиною в Білорусі мусульманською мечеттю, що діяла. Ів'є вважається за неофіційну татарську «столицю» Білорусі; у місті щорічно проводиться мусульманське свято, де збираються білоруські татари. Пам'ятки У центральній частині міста збереглися споруди кінця XIX — початку XX століть, Петропавлівський костел (1631 року) і двоповерховий монастир бернардинців фундований литовським підскарбієм Миколаєм Кішкою (XVII–XVIII століть). Джерела Канапацкая З. І. Мечеті татар Білорусі, Литви і Польщі: історія і сучасність. — Казань, 2006. Iwje // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1882. — Т. III. — S. 324. (пол.) — S. 324. (пол.) Посилання Офіційний сайт Ів'євського райвиконкому Туризм в Білорусі Татарська мозаїка Ів'я Віртуальна Ів'євщина Фотогалерея на «Глобусі Білорусі» [Архівовано 2 лютого 2013 у Wayback Machine.] Колишній інформаційний портал Ів'є, що існував у домені .ru
Vaukavisk

Vaukavisk (belarús Ваўкавыск; polonès Wołkowysk; Łacinka: Vaŭkavysk rus: Волковыск) és una ciutat de la província de Hrodna, a Belarús, que el 2021 tenia 42.746 habitants. És la seu administrativa del districte homònim. Nascuts a la ciutat Dawid Janowski (1868-1927), jugador d'escacs. Benjamin Blumenfeld (1884-1947), jugador d'escacs soviètic. Aleksandr Dediuixko (1962-2007), actor rus. Referències
Vaŭkavysk

Vaŭkavysk (bělorusky Ваўкавыск, litevsky Valkaviskas, rusky Волковыск – Volkovysk, polsky Wołkowysk) je město v Hrodenské oblasti v Bělorusku. K roku 2015 měl zhruba čtyřiačtyřicet tisíc obyvatel. Poloha a doprava Vaŭkavysk leží uprostřed trojúhelníku mezi Hrodnou, Brestem a Baranavičy na řece Rosi, levém přítoku Němenu. Od bělorusko-polské hranice a tedy i od hranice Evropské unie je vzdálen přibližně čtyřicet kilometrů východně. Přes město vede místní železniční trať Baranavičy – Hrodna a silnice z Baranavičy do Białystoku v Polsku. Dějiny První zmínka o městě je z roku 1005. Rodáci David Janowski (1868–1927), francouzský šachista Zerach Warhaftig (1906–2002), izraelský právník a politik Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Waukawysk na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Vaŭkavysk na Wikimedia Commons
Vawkavysk

Vawkavysk (en biélorusse : Ваўкавыск ; en łacinka : Vaŭkavysk) ou Volkovysk (en russe : Волковыск ; en polonais : Wołkowysk ; en lituanien : Valkaviskas ; en allemand : Wolkowysk) est une ville de la voblast de Hrodna ou oblast de Grodno, en Biélorussie, et le centre administratif du raïon de Vawkavysk. Sa population s'élevait à 44 188 habitants en 2017. Géographie Vawkavysk est située à 71 km au sud-est de Hrodna et à 233 km à l'ouest-sud-ouest de Minsk. Histoire Vaŭkavysk est une ville ancienne, mentionnée pour la première fois au XIIe siècle. Les premiers villages sur le territoire de Vawkavysk apparaissent entre le Xe et le XIIIe siècle. Vawkavysk était le centre du duché de Vawkavysk. Au XVe siècle, c'était un centre de starostvo et au XVIe siècle un centre de powiat. Elle reçut l'autonomie urbaine — droit de Magdebourg — en 1503. Les 15 et 16 novembre 1812, bataille de Wolkowysk entre les troupes Françaises et Russes En 1921, la ville fut rattachée à la Pologne et devint le centre de la voïvodie de Bialystock. Après le Pacte germano-soviétique, elle fut envahie ainsi que la Pologne orientale par l'Armée rouge, en septembre 1939, et rattachée à la république socialiste soviétique de Biélorussie. Pendant la Seconde Guerre mondiale, elle fut occupée par l'Allemagne nazie de juin 1941 à juillet 1944. Un ghetto y fut alors créé. Il fut liquidé en 1942. Dix mille Juifs furent exterminés lors de bombardements aériens, d'exécutions de masse et de déportations. Vawkavysk redevint soviétique après la guerre. Depuis 1991, elle fait partie de la Biélorussie indépendante. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Personnalités David Janowski (1868-1927), joueur d'échecs Anna Rozental (1872-1940), dirigeante de l'Union générale des travailleurs juifs Pawel Chomicz (1893-1942), martyr catholique Raphael Lemkin (1900-1959), juriste américain Zerach Warhaftig (1906-2002), homme politique israélien Teresa Torańska (1944-2013), journaliste et écrivain polonaise, y est née Alexandre Dediouchko (1962-2007), acteur russe Samuel Rothbort Nachum Zemach, Naum Cemach, le fondateur de Habima Jumelage Siedlce (Pologne) Notes et références Liens externes Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz (ru) Photos de Vawkavysk (be) Photos de Vawkavysk Radzima.org (ru) Cartes topographiques Portail de la Biélorussie
Vavkavisk

Vavkavisk ili Volkovisk (bjeloruski: Ваўкавыск, ruski: Волковыск, poljski: Wołkowysk) je grad u zapadnoj Bjelorusiji u Grodnenskoj oblasti. Zemljopis Vavkavisk se nalazi na rijeci Volkoviji, 98 km od oblasnog središta Grodna i 271 km od Minska. Stanovništvo Godine 2016. u gradu je živjelo 44.110 stanovnika, te je četvrti po veličini grad u Grodnenskoj oblasti nakon Grodna, Lide i Slonima. Većinsko stanovništvo čine Bjelorusi a značajan je i postotak Poljaka koji čine gotovo jednu gradskog stanovništva, Rusa ima malo manje od 10%. Povijest Vavkavisk se prvi put neslužbeno spominje u Turovskim ljetopisima 1005. godine. U to vrijeme Vavkavisk je bio grad-tvrđava na granici baltičkih i slavenskih etničkih skupina. Od 12. stoljeća, središte je male kneževine. U 13. stoljeću mijenja nekoliko država prvo je dijelom Kneževine Litve 1239. – 1254., zatim Galičko-Volinjskog Kraljevstva 1254. – 1269. te Velike Kneževine Litve 1269–1289. ponovo je dio Galičko-Volinjsko Kraljevstva 1289. – 1293. te Velike Kneževine Litve 1293. – 1569. Grad su opustošili i do temelja razrušili Teutonski vitezovi 1410. godine. Vavkavisk 1503. dobiva magdeburško pravo i postaje slobodan trgovački grad. Dio je Poljsko-Litavska Unija od 1569. do 1795. kada postaje dijelom Ruskog Carstva. Prolazak željeznice kroz grad 1885. pozitivno se odrazio na gradsku ekonomiju i doveo do podizanja brojnih tvornica. U jesen 1915. grad okupira Njemačka, od 1918. do 1919. dijelom je kratkotrajne Bjeloruske Narodne Republike. Od 1919. do 1939. dio je Druge Poljske Republike, kada postaje dijelom Sovjetskog Saveza kao rezultat Ugovora o njemačko-sovjetskom prijateljstvu. Vavkavisk je okupiran od strane njemačke vojske 27. lipnja 1941. te je uspostavljen logor i židovski geto u kojem je ubijeno 20.000 ljudo. Sovjeti osvajaju grad 14. srpnja 1944. Gradovi prijatelji Gusev, Rusija Siedlce, Poljska Șoldănești, Moldova Izvor Vanjske poveznice Službena stranica grada Arhivirana inačica izvorne stranice od 29. svibnja 2016. (Wayback Machine) Ostali projekti
Vavkaviszk

Vavkaviszk (belarusz nyelven Ваўкавыск, lengyelül Wołkowysk, oroszul Волковыск [Volkoviszk], litvánul Volkovyskas) város Fehéroroszország északnyugati részén, a Hrodnai területen, a Rossz és a várost átszelő Vavkavija folyók összefolyásánál. A Vavkaviszki járás székhelye. Hrodnától 100 km-re délre, a lengyel határtól 42 km-re keletre fekszik. Lakossága 2005-ben 43 ezer fő volt. Vasúti csomópont Maszti–Hrodna, Szlonyim–Baranavicsi, Szviszlacs és Vjalikaja Berasztavica irányába. Története Első említése a turovi krónikából, 1005-ből való. Nevét az egykor gyakori farkasokról (volk) kapta. A települést a litván Mindaugas nagyfejedelem alapította. Ezt követően a Halics–Volhíniai fejedelemséghez tartozott. A 14. században a Litván Nagyfejedelemség része lett. 1386. január 11-én a lengyel nemesség képviselői Wołkowysk várában találkoztak Jagelló Ulászló litván nagyfejedelemmel, és ott állapodtak meg arról, hogy Ulászló megkapja a lengyel koronát. A település 1507-ben I. Zsigmondtól városi rangot kapott. A lublini uniót követően először elöljárósági székhely, majd a Nowogródeki vajdaság egyik járási központja lett. Itt tartották a litván szejm összejöveteleit. A lengyel időkben a település legbefolyásosabb családjai a Gołgowski és a Piotrowicz családok voltak. 1655-ben X. Károly Gusztáv svéd király seregei elfoglalták, majd lerombolták Wolkowysk várát. 1795-ben a cári Oroszországhoz csatolták. Az orosz polgárháború során 1919-ben elfoglalták a lengyelek, majd 1939-ig Lengyelországhoz tartozott, mint a Białystoki vajdaság járási (powiat) székhelye. 1939 szeptemberében a Belorusz SZSZK-hoz csatolták. A németek 3 napos ostrom után foglalták el 1941. június 30-án, a megszállás 1944. július 14-éig tartott. 1970-ben 23 ezer lakosa volt. Gazdasága Öntőipari berendezések gyártása (Volkoviszkij zavod lityejnogo oborudovanyija), tej- (Bellakt)- és húskombinát. Konzervgyára zöldséget és gyümölcsöt dolgoz fel. Nevezetességek A Szent Vencel-templom 1846–1848 között épült klasszicista stílusban. Bagratyion-ház: a 18. század végi épületből irányította Pjotr Bagratyion herceg a hadműveleteket az 1812-es Napóleon elleni honvédő háborúban. A ma múzeumnak helyet adó épület előtt áll a herceg mellszobra. A Szent Miklós-templom 1874-ben épült késő klasszicista stílusban. Lengyel katonatemető az 1920-as évekből. Híres emberek Itt született Alekszandr Viktorovics Gyegyusko (1962–2007) orosz színész. Jegyzetek További információk Hivatalos honlap Archiválva 2021. március 9-i dátummal a Wayback Machine-ben (oroszul) A vavkaviszki regionális végrehajtó bizottság honlapja Vavkaviszk democratic site Vavkaviszk fényképek Nem hivatalos honlap Nevezetességek
Vaŭkavysk

Vaŭkavysk (in bielorusso Ваўкавы́ск?; in polacco Wołkowysk; in russo Волковыск?, Volkovysk; in lituano Valkaviskas) è un comune della Bielorussia, situato nella regione di Hrodna. Voci correlate Battaglia di Wolkowisk Ghetti nazisti Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Vaŭkavysk Collegamenti esterni Sito ufficiale, su volkovysk.grodno-region.by. (EN) Vawkavysk, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Vawkavysk

Vawkavysk ou Vaŭkavysk (em bielorrusso: Ваўкавыск, em polonês/polaco: Wołkowysk, em russo: Волковыск) é uma cidade na província de Hrodna Voblast, na Bielorrússia. A primeira menção a cidade foi no Turaŭ no ano de 1005. Volkovysk era uma cidade fortaleza, na fronteira do Báltico e das etnias eslavas. No século XII, tornou-se o centro de um pequeno principado.
Вавкависк

Вавкависк или Волковиск (бел. Ваўкавыск; рус. Волковыск; пољ. Wołkowysk) град је у југозападном делу Републике Белорусије. Административни је центар Вавкавског рејона Гродњенске области. Према процени из 2012. у граду је живело око 55.000 становника. Географија Град Вавкависк смештен је у централном делу истоименог рејона, на обалама реке Рос. Удаљен је око 100 км југоисточно од административног центра области Гродна, односно око 15 км северно од варошице Рос. Историја Насеље се у писаним изворима први пут помиње 1005. у Туравским летописима. Током средњег века било је то утврђење на граници између балтичких и словенских племена, а кроз ансеље је пролазио древни трговачки пут којим је спајао насеља на обалама Црног и Балтичког мора. Током XII века постаје центар истоимене кнежевине, а крајем XIII века и делом Велике Кнежевине Литваније. Град су опустошили и до темеља разрушили Тевтонски витезови 1410. године Вавкависк 1503. добија магдебуршко право и постаје слободан трговачки град. Након коначног распада Пољско-литванске државе 1795. улази у састав Руске Империје. Пролазак железнице кроз град 1885. позитивно се одразио на градску привреду и довео до подизања бројних фабрика. Крајем XIX века ту је живело преко 10.000 људи. Током Првог светског рата град је био окупиран од стране Немачке, да би после рата припао Пољској (једно кратко време од јула до септембра 1920. у граду су биле трупе совјетске Црвене армије). У састав Белорусије (тада Белоруска ССР) улази 1939. године. Током Другог светског рата био је под окупацијом Нацистичке Немачке (од 28. јуна 1941. до 14. јула 1944). Фашисти су у граду успоставили концентрациони логор и посебан гето за Јевреје, у којима је током окупације побијено око 20.000 људи. Демографија Према процени, у граду је 2012. живело 43.886 становника. Међународна сарадња Град Вавкависк има потписан уговор о међународној сарадњи са: Сједлице, Пољска Види још Гродњенска област Вавкавски рејон Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Неслужбени градски инфо портал Историја града Вавкависка Детаљнија мапа града Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. септембар 2009) Градске знаменитости
Новополоцк

Новопо́лоцк (на беларуски: Наваполацк; на руски: Новополоцк) е град на републиканско подчинение във Витебска област, Беларус. Населението на града през 2009 година е 101 596 души (по приблизителна оценка от 1 януари 2018 г.). История Селището е основано през 1958 година. Население Населението на града през 2009 година е 98 138 души, от тях етнически се самоопределят като: беларуси – 80,89% руснаци – 15,51% украинци – 1,47% друга народност – 2,13% Източници
Navapolack

Navapolack (bělorusky Наваполацк, rusky Новополоцк – Novopolock) je město ve Vitebské oblasti v Bělorusku. K roku 2015 měl zhruba 108 tisíc obyvatel. Poloha a doprava Navapolack leží ve střední části Vitebské oblasti jen několik kilometrů severozápadně po proudu Dzviny od většího Polocku, jehož je satelitním městem. Přes severovýchodní okraj Navapolack prochází železniční trať z Polocku do Daugavpilsu v Lotyšsku. V samotném Navapolacku funguje mimo jiné tramvajová doprava. Dějiny Navapolack byl založen v roce 1958. Rodáci Igor Astapkovič (*1963), kladivář Andrej Olegovič Kosticyn (*1985), hokejista Sergej Olegovič Kosticyn (*1987), hokejista Jurij Kurilskij (*1979), vrah Sport Ve městě sídlí Chimik-SKA Novopolock, který hraje Běloruskou ligu ledního hokeje. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Nawapolazk na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Navapolack na Wikimedia Commons
Nawapolazk

Nawapolazk bzw. Nowopolozk (belarussisch Наваполацк, russisch Новополоцк Nowopolozk) ist eine administrativ unabhängige Trabantenstadt in direkter Nachbarschaft der kleineren Stadt Polazk (belarussisch Полацк) im Norden von Belarus. Beide Städte trennt die Düna, die weiter durch das benachbarte Lettland nach Riga fließt und dort in die Ostsee mündet. Nawapolazk liegt in der Wizebskaja Woblasz und hat etwa 100.000 Einwohner. Wirtschaft Die Stadt ist Sitz der Ölraffinerie Naftan, die 1963 ihren Betrieb aufnahm und im Jahre 2017 knapp 10.000 Mitarbeiter zählte. Verkehr Nawapolazk ist eine von vier belarussischen Städten mit einem eigenen Straßenbahnnetz. Die Stadt ist durch mehrere Straßen mit der Nachbarstadt Polazk verbunden. Polazk ist an das überregionale Straßen- und Eisenbahnnetz angeschlossen. Sport Chimik-SKA Nawapolazk, früher Polimir Nawapolazk, ist ein Eishockeyklub, der in der belarussischen Extraliga spielt und 1996 und 1997 belarussischer Meister war. Naftan Nawapolazk ist ein Fußballklub, der an der Wyschejschaja Liha teilnimmt. Städtepartnerschaften Nawapolazk hat zahlreiche Partnerstädte: In Nawapolazk geboren Weblinks Nachweise
Navapólatsk

Nueva Pólatsk (bielorruso: Навапо́лацк/Navapólatsk; ruso: Новопо́лоцк/Novopólotsk) es una ciudad subprovincial de Bielorrusia perteneciente a la provincia de Vítebsk. Fue fundada en 1958 junto a la ciudad de Pólatsk, de la cual toma su nombre.​ Adquirió estatus urbano el 14 de diciembre de 1963.​ En 2010 tiene una población de 98 200 habitantes.​ Se ubica a orillas del río Daugava en la periferia occidental de Pólatsk.​ Véase también FC Naftan Novopolotsk Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Navapólatsk. Navapólatsk en OpenStreetMap.
Navapolatsk

Navapolatsk (en biélorusse : Наваполацк) ou Novopolotsk (en russe : Новополоцк) est une ville de la voblast de Vitebsk, en Biélorussie. Sa population s'élevait à 102 288 habitants en 2017. Fondée en 1958, construite dans les années 1960, Navapolatsk est une ville nouvelle qui accueille les travailleurs d'un important complexe chimique près de la ville de Polatsk. Géographie Navapolatsk est une ville nouvelle bâtie à la limite nord-ouest de la ville de Polatsk, sur la rive gauche de la Dvina occidentale, qui se jette dans la mer Baltique. Elle est située à 193 km au nord-est de Minsk, capitale de la Biélorussie et principale ville du pays, à 102 km de Vitebsk, la capitale administrative de la voblast, et à 88 km de la frontière avec la Lettonie. Histoire La ville nouvelle de Navapolatsk fut fondée en 1958 à quelques kilomètres à l'ouest de Polatsk pour limiter les effets de la pollution de nouvelles usines chimiques implantées à l'ouest de la ville. Au fil des années, la ville s'est développée en dépit de la proximité des nombreuses installations industrielles classées dangereuses, dont la plus connue du pays est la société Polymir. Navapolatsk est l'une des villes les plus polluées de Biélorussie. Population Recensements (*) ou estimations de la population : Économie Navapolatsk est dominée par l'industrie chimique et compte deux importantes filiales de la société d'État Belneftekhim : Naftan : complexe pétrochimique construit entre 1958 et 1963 ayant une capacité de traitement de 12 à 15 millions de tonnes de pétrole par an. Polymir : mise en service en 1968, fabrique une gamme variée de produits chimiques (polyéthylène, fibres acryliques, acrylonitrile, acétone cyanhydrine, acrylate de méthyle, acétonitrile, cires de polyéthylène, émulsions, pigments, etc.). L'usine s'étend sur 600 ha et emploie 6 000 salariés. Personnalités De nombreux joueurs de hockey sur glace sont originaires de Novopolotsk, où existe une équipe de haut niveau, le Khimik-SKA Novopolotsk : Sergueï Kostitsyne Andreï Kostitsyne Vladimir Denissov Jumelages La ville de Navapolatsk est jumelée avec : Odintsovo (Russie) depuis le 10 février 1999 Orekhovo-Zouïevo (Russie) depuis le 3 novembre 1998 Kstovo (Russie) depuis le 7 septembre 2005 Koursk (Russie) depuis le 21 juin 2014 Pouchkine (Russie) depuis le 29 avril 2003 Dmitrovski (Russie) depuis septembre 2009 Elektrostal (Russie) depuis le 18 juin 2011 Skadovsk (Ukraine) depuis le 13 janvier 2011 Mažeikiai (Lituanie) depuis le 31 mai 2002 Ventspils (Lettonie) depuis le 7 juin 2008 Ludza (Lettonie) depuis le 18 mai 2007 Smiltene (Lettonie) depuis le 12 juin 2015 Gdańsk (Pologne) depuis le 6 juillet 2009 Ostrowiec Świętokrzyski (Pologne) depuis le 12 janvier 2010 Płock (Pologne) depuis le 26 mai 1996 Kruševac (Serbie) depuis le 28 juin 2016 Pantelej (Serbie) depuis le 12 juin 2015 Givors (France) depuis le 8 octobre 2001 Chauffailles (France) depuis le 13 mai 2010, qui s'est terminé en 2022 Weihai (Chine) depuis le 25 avril 2006 Notes et références Liens externes (ru) Cartes topographiques Portail de la Biélorussie
Navapolack

Navapolack (bjeloruski: Наваполацк, ruski: Новополоцк) - grad u Bjelorusiji. Nalazi se u blizini grada Polocka, koji je manji, ali stariji. Navapolack nalazi se u Vitebskoj oblasti i ima oko 100,000 stanovnika. Na današnjem mjestu grada, prvo je nastala nova rafinerija nafte, sa željom da bude dovoljno daleko od grada Polocka, kako ne bi došlo do zagađenja grada. Kasnije se odlučilo, da se dopusti izgradnja nekih stambenih zgrada u blizini industrijskih postrojenja. Osim novog stambenog naselja, otvorile su se i vatrogasna postaja, bolnica i škola. Tijekom godina, rastao je sve više novi grad Navapolack, usprkos opasnosti od zagađenosti. Ima 15 srednjih škola i mnogo vrtića. S vremenom se spojio s Polockom putem državne ceste, željezničke pruge i tramvaja. U gradu djeluje hokejaški klub "Chimik-SKA Navapolack" i nogometni klub "Naftan Navapolack".