NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Spolková zpravodajská služba

Spolková zpravodajská služba (německy: Bundesnachrichtendienst, zkráceně BND) je zpravodajská služba Spolkové republiky Německo s vnějším polem působnosti. Vznikla 1. dubna 1956, sídlila v Pullachu nedaleko Mnichova, od roku 2019 je hlavním sídlem Berlín. Její roční rozpočet byl v roce 2009 celkem 460 milionů eur. V roce 2011 unikly podrobné plány nového budovaného sídla zpravodajské služby v Berlíně. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Bundesnachrichtendienst na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Spolková zpravodajská služba na Wikimedia Commons (německy) Oficiální stránky
Bundesnachrichtendienst

Bundesnachrichtendienst (BND), er den tyske udenrigsefterretningstjeneste med domicil i Pullach tæt på München. Tjenestens hovedkvarter flyttes til Berlin i et nybyggeri i 2016. Den tyske indenrigsefterretningstjeneste er Bundesamt für Verfassungsschutz (BfV). BND er opbygget efter anden verdenskrig, i starten under det uofficielle navn Organisation Gehlen (OG), ledet af den tidligere generalmajor Reinhard Gehlen, der havde gjort tjeneste i den tyske værnemagt under anden verdenskrig, sidst som efterretningschef på østfronten. Gehlen fungerede som chef for BND indtil 1968. Chefen for kontraspionagen var den tidligere naziofficer Heinz Felfe. I 1961 blev han anholdt for spionage for Sovjetunionen. Hans virke som dobbeltagent betød tab "af meget stort omfang". Han forrådte over 100 kontraktansatte CIA-folk. I 1999 fik BND adgang til informanten Curveball hvis historie om biologiske våben i Saddam Husseins Irak var med til at legitimere invasionen af Irak i 2003. Curveballs historie var dog fabrikeret, og sagen er omtalt som en af de største fiaskoer i de hemmelige efterretningstjenesters historie. I 2025 overtog Martin Jäger opgaven som præsident for BND. Han afløste Bruno Kahl. Eksterne kilder/henvisninger
Savezna obavještajna služba

Savezna obavještajna služba (njem.: Bundesnachrichtendienst, BND) je obavještajna služba Savezne Republike Njemačke zadužena za djelovanje u inozemstvu. Sjedište BND-a nalazi se u Berlinu i najveće je sjedište obavještajne službe na svijetu. BND djeluje na 300 lokacija u Njemačkoj i inozemstvu. Savezna obavještajna služba je u 2016. godini zapošljavala oko 6,500 ljudi, od čega 10% vojnika Bundeswehra, koji su zaposleni u Uredu za vojne znanosti (Amt für Militärkunde). Proračun BND-a za 2019. godinu iznosi 966 milijuna eura. BND je osnovan 1956. godine za vrijeme Hladnog rata kao sljednik tkz. Organizacije Gehlen (Organisation Gehlen) nazvanom po Reinhardu Gehlenu, ravnatelju organizacije i kasnije prvom ravnatelju BND-a koji se smatra za jednog od legendarnih špijunskih majstora Hladnoga rata. BND je bio prvenstveno zadužen za informacije o Istočnom bloku. BND je dio njemačke obavještajne zajednice zajedno sa sigurnosnom službom BfV i vojnom sigurnosnom službom BAMAD. Povijest Ustroj Savezna obavještajna služba je u 2016. godini zapošljavala oko 6,500 ljudi, od čega 10% vojnika Bundeswehra, koji su zaposleni u Uredu za vojne znanosti (Amt für Militärkunde). Proračun BND-a za 2019. godinu iznosi 966.482 milijuna eura ili 7,1 milijardu kuna. Savezna obavještajna služba je podijeljena na uprave: Regionalna analiza i nabava A (LA) i regionalna analiza i nabava B (LB) Međunarodni terorizam i međunarodni organizirani kriminal (TE) Širenje oružja, NBK (ABC) oružje, Vojna tehnologija (TW) Tehničko prosvjećivanje (TA) (Presretanje komunikacije) Ukupno stanje i pomoćne specijalističke usluge (GU) Unutarnje službe (ID) Informacijska tehnologija (IT) Središnji odjel (ZY) Unutarnja sigurnost (SI) Premještanje u Berlin (UM) Ravnatelji kurziv označava vršitelja dužnosti Poveznice BfV, njemačka sigurnosna služba BAMAD, njemačka vojna obavještajna služba CIA, američka obavještajna služba DGSE, francuska obavještajna služba MI6, britanska obavještajna služba Mossad, izraelska obavještajna služba SOA, hrvatska sigurnosno-obavještajna služba Izvori Vanjske poveznice Službena stranica
Bundesnachrichtendienst

Il Bundesnachrichtendienst (Servizio federale di intelligence) (BND), con sede a Berlino (fino all'inizio del 2019: Pullach), è uno dei tre servizi segreti federali della Germania, insieme all'Ufficio federale per la protezione della Costituzione (BfV) e al Servizio militare di controspionaggio (MAD), ed è l'unico servizio di intelligence della Repubblica federale di Germania responsabile della ricognizione civile e militare all'estero. Come il BfV e il MAD, è soggetto al controllo dei servizi segreti. Dal 1990, le sue attività sono regolate dalla legge sul BND (BNDG). Il BND è l'unica autorità federale superiore direttamente subordinata alla Cancelleria federale e impiega circa 6.500 dipendenti. All'interno della Cancelleria federale, il Dipartimento 7 è responsabile della supervisione tecnica del BND e del coordinamento dei tre servizi segreti federali. Il suo capo, Dagmar Busch dal marzo 2022, è il coordinatore dei servizi segreti federali. Il BND è nato il 1º aprile 1956, quando l'organizzazione di Gehlen è stata assorbita dal Servizio segreto federale. Storia Fondato il 1º aprile 1956 dal generale Reinhard Gehlen, opera come un sistema di allarme precoce a favore del governo federale tedesco per quanto riguarda minacce a interessi tedeschi all'estero o minacce dall'estero. Fa ampio affidamento a sistemi di intercettazione e di "guerra elettronica" in senso lato. Raccoglie e valuta informazioni su una quantità di ambiti: terrorismo internazionale, proliferazione delle armi di distruzione di massa, spionaggio industriale, crimine organizzato, traffico di droga o armi, riciclaggio di valuta, immigrazione illegale e informazione militare. Essendo l'unico servizio segreto "esterno" tedesco, nella sfera della sua competenza non fa distinzione tra questioni di intelligence cosiddetta civile, e militare, occupandosi di entrambe. Struttura Il Bundesnachrichtendienst è diviso in 8 branche, con differenti compiti operativi. Operative Aufklärung / HUMINT Technische Aufklärung / SIGINT Auswertung / Analisi Steuerung und zentrale Dienstleistung / Amministrazione Organisierte Kriminalität & Internationaler Terrorismus / Crimine organizzato - Terrorismo internazionale Technische Unterstützung / Supporto tecnico Schule des BND / Scuola di formazione BND Sicherheit / Sicurezza e Difesa Presidenti del BND Il direttore generale del Bundesnachrichtendienst è un Presidente. Le seguenti personalità hanno occupato tale incarico a partire dal 1956: Voci correlate Lista di servizi segreti Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Bundesnachrichtendienst Collegamenti esterni (DE, EN) Sito ufficiale, su bnd.bund.de. Bundesnachrichtendienst (canale), su YouTube. (EN) BND, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Bundesnachrichtendienst

De Bundesnachrichtendienst (BND) is, naast het 'Bundesamt für Verfassungsschutz' en de 'Militärischer Abschirmdienst', een van de drie geheime diensten van Duitsland. Zijn wettelijke opdracht bestaat in het verzamelen en analyseren van kennis over het buitenland die belang heeft inzake de buitenlandse en veiligheidspolitiek van de Bondsrepubliek. De BND heeft ongeveer 6000 medewerkers en een geschat aantal van 90 buitenlandse posten (stand april 2006). Internationaal zou de BND met een 200-tal andere geheime diensten samenwerken. De Bundesnachrichtendienst werd op 1 april 1956 officieel opgericht, als voortzetting van de onder toezicht van de CIA opererende “Organisation Gehlen”. Reinhard Gehlen was van 1942 tot 1945 chef van de afdeling “Fremde Heere Ost” (Vreemde Legers Oost) van de Duitse Generale Staf. Hij kreeg in 1946 van de Amerikaanse militaire overheid de opdracht een inlichtingendienst op te zetten voor het verzamelen van kennis over het Oostblok. Pas in 1956 kwam deze dienst onder verantwoordelijkheid van de bondskanselier, waaronder hij tot heden ressorteert. Het hoofdkwartier van de BND is gevestigd in Pullach bij München, maar ongeveer 1400 medewerkers zijn in Berlijn actief. In het voorjaar 2006 maakte de Bondsregering plannen bekend om de dienst volledig naar Berlijn te verhuizen. Dit lokte een controverse uit, die leidde tot een herziening van de verhuisplannen. Volgens het laatste concept (mei 2006) zouden ongeveer 1500 medewerkers in Beieren blijven. Externe link (en) Bundesnachrichtendienst
Serviço Federal de Inteligência da Alemanha

O Bundesnachrichtendienst ou BND (em português: Serviço Federal de Informações), fundado em 1 de abril de 1956, é o serviço de inteligência exterior da Alemanha, com sede em Pullach e Berlim. É subordinado à Chancelaria Federal da Alemanha, e emprega aproximadamente 6.000 pessoas. O seu orçamento anual é superior a 430 milhões de euros. Surgiu com ex-agentes do FAE. Esta agência colabora com a NSA na espionagem da Europa atualmente. Em fevereiro de 2019, foi inaugurada a nova sede da agência em Berlim, sendo em tamanho a maior central de inteligência do mundo. Referências Ver também Ofício Federal para a Proteção da Constituição da Alemanha
Bundesnachrichtendienst

Serviciul Federal de Informații (BND, în germană Bundesnachrichtendienst), împreună cu Oficiul Federal pentru Protecția Constituțională și Serviciul de Informații Militare, este una dintre cele trei agenții de informații ale Germaniei. Mandatul său legal este de a colecta și analiza informații despre țări străine relevante pentru politica externă și de securitate a Republicii Federale. În aprilie 2006, BND avea aproximativ 6.000 de angajați și aproximativ 90 de posturi în străinătate. La nivel internațional, BND colaborează cu peste 200 de alte agenții de informații. BND a fost înființat oficial la 1 aprilie 1956, ca o continuare a „Organizației Gehlen”, care a funcționat sub supravegherea CIA. Reinhard Gehlen a fost șeful departamentului „Armate Străine Est” al Statului Major General German din 1942 până în 1945. În 1946, guvernul militar american l-a însărcinat să înființeze un serviciu de informații pentru a colecta informații despre Blocul Estic. Abia în 1956, acest serviciu a intrat sub responsabilitatea cancelarului, sub care se află și astăzi. Note
Федеральна розвідувальна служба Німеччини

Федеральна розвідувальна служба Німеччини — нім. Bundesnachrichtendienst, BND - БНД) - служба зовнішньої розвідки Німеччини. Федеральна розвідувальна служба як самостійне відомство створена в 1955 році на базі так званої «організації генерала Гелена». У системі державних органів ФРН ФРС є підрозділом, що підкоряється відомству федерального канцлера. По кількості службовців ФРС — найбільша федеральна установа Німеччини. Штатний склад становить понад 7000 чоловік, з них близько 2000 зайняті безпосередньо збором розвідданих за кордоном. Серед співробітників представники приблизно 70 професій: військовослужбовці, юристи, історики, інженери і технічні фахівці. Штаб-квартиру ФРС спочатку було розташовано в Пулласі під Мюнхеном. Тут працювало керівництво спецслужби і понад 3000 співробітників центрального апарату. Експерти стверджували, що, на відміну від багатьох зарубіжних розвідцентрів, ФРС доводилося постійно економити. Недоліком засобів пояснювали дуже «віковий» контингент співробітників в штаб-квартирі в Пуласі. Зміна штаб-квартири В серпні 2001 року було ухвалено рішення про перенесення штаб-квартири БНД до Берліна. Комплекс будівель нової штаб-квартири BND розташовується в колишньому східному Берліні на території «Стадіону молоді світу», де за часів НДР регулярно проходили фінальні матчі національної футбольної першості. Загальна площа комплексу становить 10 гектарів, площа робочих приміщень — 260 тисяч квадратних метрів. Як зазначив голова BND Ернст Урла, переїзд до Берліна значно підвищив ефективність роботи розвідки, так як всі бюро та служби тепер перебувають під одним дахом. Точна вартість проекту невідома. За деякими даними, з урахуванням всіх додаткових витрат вона становила 1,5 мільярда євро. Нова штаб-квартира BND стала найсучаснішим розвідувальним центром у Європі. Близько 4000 співробітників розвідки остаточно переїхали в нові будівлі в 2014 році. У Пулласі, де раніше розташовувався центральний офіс BND, залишилося 1500 осіб з технічних служб. Керівники Рейнхард Гелен Герхард Вессель Клаус Кінкель Еберхард Блум Герберт Хелленброх Ханс-Георг Вік Конрад Порзнер Хансйорг Гейгер Август Ханнінг Ернст Урлау Герхард Шиндлер Бруно Каль Примітки Джерела Спецслужби Німеччини В Берлине построен ультрасовременный разведцентр (рос.)
Jesuitenkolleg Straubing

Das Jesuitenkolleg Straubing war ein Kolleg der Jesuiten in Straubing, das von 1650 bis 1774 bestand. Heute die Polizeiinspektion Straubing in dem denkmalgeschützten Gebäudekomplex untergebracht. Die ehemalige Jesuitenkirche ist Nebenkirche zur Pfarrei St. Jakob. Geschichte 1631 kamen Jesuiten nach Straubing, von Kurfürst Maximilian I. von Bayern beauftragt und finanziell ausgestattet, eine Kirche und ein Collegium zu errichten. Von der Stadt wurde ihnen die „capellen unserer lieben frauen bei dem oberen thor“ mit den dazugehörigen Einkünften als Kollegiumskirche überlassen. Diese Frauenkapelle ist 1368 erstmals urkundlich erwähnt. 1646 erwarben die Jesuiten das neue Ordenshaus westlich der Liebfrauenkirche, den sogenannten Kastenhof. 1650 erhielt die Jesuitenniederlassung Straubing den ordensrechtlichen Titel eines Kolleges. 1731 wurde westlich mit dem neuen Kolleg ein großer, Anspruch erhebender Trakt angebaut, dessen kasernenhafter Charakter sich betont vom bürgerlichen Gepräge des Stadtplatzes absetzte. Die Jesuiten betreuten Kirche und Kolleg bis zur Aufhebung des Jesuitenordens im Jahr 1773. Die Jesuitenkirche mit dem Patrozinium Mariens Aufnahme in den Himmel kam als Nebenkirche zur Pfarrei St. Jakob. Die Kollegbauten wurden nach 1773 durch die Bayerische Zunge des Malteserordens verwendet, die die Gebäude bis zur Säkularisation in ihrem Besitz hatte. Ein weiterer Umbau als Amtsgebäude des Landgerichts erfolgte nach Mitte des 19. Jahrhunderts. Baubeschreibung Der denkmalgeschützte Gebäudekomplex besteht aus folgenden Teilen: Ehemalige Kollegbauten, Umbau nach 1773 als Ordensgebäude der Malteser, weiterer Umbau nach Mitte 19. Jahrhundert als Amtsgebäude, viergeschossig, mit paarweisen Segmentbogenfenstern; Rest der Stadtmauer Ehemaliges Jesuitengymnasium, dreigeschossiger Walmdachbau, im Kern 18. Jahrhundert, Äußeres im Stil der Maximilianszeit, mit Segmentbogenfenstern, um Mitte 19. Jahrhundert. Ehemalige Jesuitenkirche, im Kern spätgotisch, ab 1680 Umbau zum einschiffigen Raum mit zwei turmartigen Kapellenausbauten; mit Ausstattung. Weblinks Wolfgang W. Scheibel: Geschichte des Kollegs Straubing Denkmalliste für Straubing (PDF) beim Bayerischen Landesamt für Denkmalpflege Literatur Wolfgang W. Scheibel: Jesuiten an Schulen und Universitäten. Dissertation, archiv.ub.uni-marburg.de.
Mariä Geburt (Hambach)

Die römisch-katholische Kuratiekirche Mariä Geburt ist die Kirche von Hambach, einem Ortsteil der unterfränkischen Gemeinde Dittelbrunn im Landkreis Schweinfurt. Sie gehört zu den Baudenkmälern von Dittelbrunn und ist unter der Nummer D-6-78-123-8 in der Bayerischen Denkmalliste registriert. Hambach bildet mit Dittelbrunn, Holzhausen und Pfändhausen die Pfarreiengemeinschaft Marienbachtal. Geschichte Vor Einrichtung der Kuratie war Hambach wohl eine Filiale von Maibach. Den Chorturm der Kirche ließ Fürstbischof Julius Echter von Mespelbrunn auf romanischen Grundmauern um das Jahr 1600 errichten. Das Langhaus wurde mit zwei Fensterachsen im Jahr 1734 erbaut und im Jahr 1928 um zwei Fensterachsen erweitert. In den Jahren 1988 bis 1990 kam es zum Anbau von zwei Seitenflügeln. Beschreibung und Ausstattung Das Langhaus ist zum östlichen Chor im Untergeschoss des Kirchturms hin ausgerichtet. Der Kirchturm ist im Echterstil errichtet. Die Wände des Langhauses sind als Übergang zu den nördlichen und südlichen Seitenflügeln durchbrochen. Die Einrichtung der Kirche ist barock aus der Entstehungszeit des Langhauses. Die zentrale Figur des Hochaltars, der wie die Seitenaltäre zweisäulig aufgebaut ist, ist eine vergoldete Muttergottes mit Kind. Die Kanzel zeigt die Figuren der vier Evangelisten. Literatur Georg Dehio: Handbuch der Deutschen Kunstdenkmäler, Bayern, Band 1, Franken: Die Regierungsbezirke Oberfranken, Mittelfranken und Unterfranken. Deutscher Kunstverlag Berlin/München 1979, ISBN 3-422-00359-2, S. 343 Weblinks Informationen (Netzpräsenz der Pfarrei)
Roding

Roding je město v německé spolkové zemi Bavorsko, v zemském okrese Cham ve vládním obvodu Horní Falc. Žije zde přibližně 13 tisíc obyvatel. Politika Starostové od roku 1945 Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Roding na Wikimedia Commons Oficiální stránky města Roding na Facebooku Roding na Instagramu Roding na Youtube
Roding

Roding er en by i Landkreis Cham i Regierungsbezirk Oberpfalz i den østlige del af den tyske delstat Bayern. Geografi Roding ligger ved floden Regen er den næststørste kommune i Landkreis Cham og centrum i den vestlige del af landkreisen. Den har et areal på 11.367 hektar og er dermed arealmæssigt den største i Landkreis Cham . Nabokommuner Roding grænser mod nord til købstaden Stamsried og kommunen Pösing, der sammen udgør verwaltungsgemeinschaft Stamsried. Mod øst ligger administrationsbyen (Kreisstadt) Cham, mod sydøst kommunen Schorndorf og mod syd Michelsneukirchen og købstaden Falkenstein, der sammen danner Verwaltungsgemeinschaft Falkenstein . I syd ligger kommunen Zell, mod vest Walderbach, som er administrationsby for Verwaltungsgemeinschaft af samme navn; Mod nordvest ligger købstaden Bruck in der Oberpfalz i Landkreis Schwandorf. Inddeling I byen område er der følgende bebyggelser: Altenkreith, Braunried, Fronau, Heide, Kalsing, Mitterdorf, Mitterkreith, Neubäu, Obertrübenbach, Regenpeilstein, Roding, Strahlfeld, Trasching, Wetterfeld, Wiesing, Ziehring og Zimmering.
Roding, Germany

Roding (German: [ˈʁoːdɪŋ] ) is a town in the district of Cham, in Bavaria, Germany, near the Czech border. First mayors since 1945 Sons and daughters of the town Louis Mary Fink OSB (1834-1904), Benedictine and Bishop of the Archbishopric of Kansas City Heimrad Prem (1934-1978), painter, member of the artist group SPUR (1958-1965) Personalities who lived / worked on the ground Hermann Höcherl (1912-1989), CSU politician, former Federal Minister of the Interior References
Roding

Roding (pronunciación en alemán: /ˈʁoːdɪŋ/ ()) es un municipio situado en el distrito de Cham, en el estado federado de Baviera (Alemania), con una población a finales de 2016 de unos 11 706 habitantes.​ Se encuentra ubicado al este del estado, en la región de Alto Palatinado, cerca de la frontera con República Checa. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Roding.
Roding (Allemagne)

Roding est une ville d'Allemagne, située en Bavière, dans l'arrondissement de Cham, et le district du Haut-Palatinat. Sport La ville a notamment accueilli les championnats du monde de marche nordique en 2014, ainsi que le championnat d'europe de 10km en 2019. Références Liens externes Site officiel Archives conservées par : Stadtarchiv Roding (d) Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la Bavière
Roding

Roding település Németországban, azon belül Bajorországban. Lakosainak száma 13 224 fő (2023. december 31.). Roding Michelsneukirchen, Pösing, Schorndorf és Walderbach községekkel határos. Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal Kapcsolódó szócikkek Bajorország településeinek listája
Roding (miasto)

Roding – miasto w Niemczech, w kraju związkowym Bawaria, w rejencji Górny Palatynat, w regionie Ratyzbona, w powiecie Cham. Leży około 12 km na południowy zachód od Cham, nad rzeką Regen, przy drodze B16 i B85. 1 stycznia 2017 do gminy przyłączono 5,34 km² pochodzące z dzień wcześniej rozwiązanego obszaru wolnego administracyjnie Östlicher Neubäuer Forst w powiecie Schwandorf. Następnie 0,01 km² powierzchni miasta przyłączono do gminy Walderbach. 2,88 km² przyłączono do gminy targowej Bruck in der Oberpfalz oraz 0,28 km² do gminy targowej Neukirchen-Balbini obie w powiecie Schwandorf. Dzielnice W skład miasta wchodzą następujące dzielnice: Altenkreith, Braunried, Fronau, Heide, Kalsing, Mitterdorf, Mitterkreith, Neubäu, Obertrübenbach, Regenpeilstein, Roding, Strahlfeld, Trasching, Unterlintach, Wetterfeld, Wiesing, Ziehring i Zimmering. Polityka W radzie miasta zasiada 24 radnych: CSU: 8 miejsc FW: 6 miejsc LU: 5 miejsc SPD: 2 miejsca Lista Młodych: 1 miejsce Liste Wetterfeld: 1 miejsce SÖL: 1 miejsce Osoby urodzone w Roding Gabriele Beyerlein – pisarka Gerlinde Kaupa – polityk Przypisy
Родинг (Германия)

Родинг (нем. Roding) — город и городская община в Германии, в земле Бавария. Подчинён административному округу Верхний Пфальц. Входит в состав района Кам. Население составляет 11 574 человека (на 31 декабря 2010 года). Занимает площадь 113,80 км². Официальный код — 09 3 72 153. Город подразделяется на 16 городских районов. Население По оценке на 31 декабря 2015 года население общины Родинг составляет 11 682 чел. Примечания Ссылки Официальная страница
Родинг

Родинг (њем. Roding) град је у њемачкој савезној држави Баварска. Једно је од 38 општинских средишта округа Кам. Према процјени из 2010. у граду је живјело 11.451 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 9372153. Географски и демографски подаци Родинг се налази у савезној држави Баварска у округу Кам. Град се налази на надморској висини од 369 метара. Површина општине износи 113,8 km². У самом граду је, према процјени из 2010. године, живјело 11.451 становника. Просјечна густина становништва износи 101 становника/km². Међународна сарадња Партнерски градови Будимпешта XVIII округ Референце Спољашње везе Званични веб-сајт Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Родінг (Німеччина)

Родінг (нім. Roding) — місто в Німеччині, розташоване в землі Баварія. Підпорядковується адміністративному округу Верхній Пфальц. Входить до складу району Кам. Площа — 113,80 км2. Населення становить 12 296 ос. (станом на 31 грудня 2020). Галерея Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Родінг (Німеччина) Офіційний сайт (нім.)