Transalpský ropovod

Transalpský ropovod (Transalpine Pipeline, TAL) je ropovod vedoucí přes Alpy, propojující Itálii, Rakousko a Německo. Charakteristika Studii proveditelnosti provedla společnost Bechtel v roce 1963. Ropovod byl uveden do provozu v roce 1967. Výstavba stála přibližně 192 milionů USD. Ropovod zásobuje ropou Německo, Rakousko. Lehká ropa z Ázerbájdžánu, USA nebo Libye dovezená tankery do přístavu Terst je ropovodem TAL přepravena do Německa, odkud může pokračovat do Česka prostřednictvím napojeného ropovodu IKL (Ropovod Ingolstadt – Kralupy nad Vltavou – Litvínov). Lehkou ropu přivedenou ropovodem z Terstu zpracovává v Česku rafinérie v Kralupech (od roku 2005 je majoritním vlastníkem polská společnost Orlen Unipetrol RPA), zatímco sirnatou ruskou ropu přivedenou ropovodem Družba zpracovává rafinérie v Litvínově (patřící stejnému majiteli). Vedení ropovodu Ropovod vede z italského přístavu Terst přes Alpy do Ingolstadtu (465 km) potrubím o průměru 40 palců (1 020 mm), dále do Neustadt an der Donau (21 km) s oběma částmi o průměru 26 palců (660 mm), dále do Karlsruhe (266 km). Ve Vohburgu se napojuje na ropovod IKL, který zásobuje ropou české rafinérie. Ropovod Družba tak může být použit v reverzním režimu pro zásobování Slovenska. Kapacita ropovodu je 43 miliónů tun surové ropy, v roce 2012 přepravil 34,9 miliónu tun. Rozšíření ropovodu V roce 2022 jednají vlády o rozšíření kapacity ropovodu TAL. Česká republika nabídla Evropské komisi, že zaplatí rozšíření prostřednictvím společnosti MERO. Předpokládá se, že na změnu technologií budou při společném postupu a tlaku členských států i Evropské komise potřeba dva roky. V květnu 2023 bylo oznámeno, že od roku 2025 pokryjí dodávky veškerou potřebu České republiky. Státní společnost Mero uzavřela dohodu s konsorciem o zdvojnásobení kapacity na 8 milionů tun ropy ročně. Projekt rozšíření kapacity ropovodu TAL-PLUS za 1,6 miliardy korun zaplatí společnost Mero, státu nevzniknou žádné dodatečné náklady. Projekt by měl být dokončen v roce 2024, ještě před zákazem dovozu ruské ropy. Technické úpravy spočívají v posílení čerpadel a modernizaci částí ropovodu, které zrychlí proudění ropy v potrubí. Technicky připravený na navýšenou kapacitu má být ropovod TAL na začátku roku 2025. Ke kompletnímu zásobování českých rafinérií západní cestou přes ropovod TAL má dojít v polovině roku 2025. Vlastnictví Od roku 2012 vlastní v ropovodu TAL česká státní firma Mero podíl 5 %. Dalšími podílníky jsou společnosti OMV, Shell, ENI, C-Blue, Exxon, Rosněfť, Connoco a Total. Český podíl Pokud by Česko chtělo nahradit ruské dodávky ropy ropovodem Družba (v roce 2021 byly 3,4 miliónu tun) alternativními dodávkami z jihu Evropy, je kapacita ropovodu TAL pro Česko nedostatečná (v roce 2021 měla ČR v ropovodu TAL přepravní podíl asi desetinu, tedy 4 milióny tun surové ropy). Spojení firem PKN Orlen a Unipetrol vyjednávalo o zakoupení zhruba 2% podílu od roku 2008 kvůli snížení závislosti na dovozu ropy z Ruska. Státní společnost MERO získala podíl v ropovodu TAL v roce 2012, který činí v roce 2022 asi 5 %. Jednání o navýšení kapacity ropovodu TAL pokračovala na Ministerstvu průmyslu a obchodu do roku 2013, kdy byla závislost Česka na ruské ropě 64 %. Jednání za vlády Bohuslava Sobotky a Andreje Babiše již nepokračovaly, přestože v roce 2014 došlo k válce na východní Ukrajině (anexe Krymu Ruskou federací a vznik světově neuznaných separatistických republik v Doněcké oblasti Ukrajiny). V roce 2019 varovalo vládu před válkou Vojenské zpravodajství, ale vláda ho nevyslyšela. V roce 2021 byl podíl ruské ropy v Česku 54 %. Obnovení jednání o navýšení kapacity ropovodu TAL nastalo po ruské invazi na Ukrajinu v roce 2022 za vlády Petra Fialy ve snaze úplně ukončit odběr ropy z Ruska s ohledem na zaváděné sankce Evropské unie proti Rusku. V květnu 2023 oznámil premiér Petr Fiala, že se česká společnost Mero dohodla s akcionáři konsorcia TAL na projektu rozšíření ropovodu, aby se Česko mohlo zbavit závislosti na ruské ropě. Náklady na technické úpravy, které navýší jeho roční kapacitu o 7 až 8 milionů tun surové ropy ročně (Česko potřebuje ročně asi 7 miliónů tun, ale kapacita TAL pro ČR byla 4 až 5 miliónu tun ročně), se odhadují na 1,2 až 1,6 miliardy korun. Provoz Ode dne 26. března 2026 byl ropovod TAL pět dní mimo provoz do neděle 26. března 2026 během války na Blízkém východě, protože bylo přerušeno vedení vysokého napětí u čerpací stanice Paluzza v severoitalských Alpách nedaleko hranice s Rakouskem. České rafinérie nahradily výpadek čerpáním ropy ze státních hmotných rezerv. Vyšetřováno je podezření na cílený útok a je vyšetřováno jako teroristický čin. Přerušení provozu se částečně krylo s plánovanou odstávkou ropovodu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Transalpský ropovod na Wikimedia Commons The Transalpine Pipeline Company