NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Klinik Baden-Baden Balg

Die Klinikum Mittelbaden Baden-Baden Balg, ehemals Stadtklinik Baden-Baden, ist ein Krankenhaus der medizinischen Zentralversorgung (Schwerpunktversorgung) in Baden-Baden sowie ein Akademisches Lehrkrankenhaus der Universität Heidelberg und verfügt über 380 Betten. Geschichte Den ersten Spatenstich für das Klinikum Mittelbaden Baden-Baden Balg (ehemals Stadtklinik) in der Balger Straße nahm Oberbürgermeister Walter Carlein am 6. Dezember 1973 vor. Die Grundsteinlegung war am 2. Dezember 1974. Die vorgesehene Bauzeit wurde eingehalten, die feierliche Eröffnung erfolgte am 14. Oktober 1977, die Inbetriebnahme und Verlegung der Patienten aus dem alten Krankenhaus an der Maria-Viktoria-Straße (welches bereits am 30. September 1860 eingeweiht wurde) am 25. Oktober 1977. Die Planung der Klinik erfolgte durch das Krankenhauswissenschaftliche Institut (KWI) Köln unter Leitung von Petri zusammen mit Werner Dierschke. Als Architekten wurden beauftragt: Gernot Kramer (Karlsruhe), Rudolf Wiest & Partner (Karlsruhe) und Werner Dierschke. Die Architekten wurden für dieses Werk 1980 vom Landesverband Baden-Württemberg des Bundes Deutscher Architekten (BDA) ausgezeichnet. Die Bruttogrundrissfläche beträgt 50.000 m2. Die Bruttogrundrissfläche pro Planbett lag zu Beginn bei 104 m2, durch die Bettenreduktion hat sich dieser Wert auf 123 m2 erhöht. Die größte bisherige Umbaumaßnahme war die Dachsanierung zwischen 1997 und 2002. Diese war notwendig, weil die ursprünglichen Dächer der Klinik keine Neigung hatten und sich Regenschäden ankündigten. In das neue Dach wurden drei Dachgärten integriert. Einrichtung Zu den medizinischen Abteilungen zählen: Institut für Diagnostische und Interventionelle Radiologie Klinik für Allgemein- und Viszeralchirurgie Klinik für Anästhesiologie, Intensivmedizin und Schmerztherapie Klinik für Frauenheilkunde und Geburtshilfe Klinik für Gastroenterologie und Allgemeine Innere Medizin Klinik für Hämatologie und Onkologie Klinik für Kardiologie und Angiologie Klinik für Kinder- und Jugendmedizin Klinik für Orthopädie und Unfallchirurgie Klinik für Pulmologie und Thoraxchirurgie Klinik für Urologie Weblinks Webpräsenz Geschäftsbericht Klinikum Mittelbaden 2017 (PDF-Datei, 9,1 MB) Strukturierter Qualitätsbericht gemäß § 137 SGB V über das Berichtsjahr 2010 (PDF-Datei, 3,31 MB) Einzelnachweise
Констанц

Констанц или Конщанц (на немски: Konstanz) е град в Германия, разположен там, където Рейн излиза от Боденското езеро. Има население от около 85 хил. жители. През 16 век градът е епископски център, а в периода 1192 – 1548 е свободен имперски град. През 1183 г. тук е сключен мирът между Фридрих Барбароса и ломбардските градове (виж Констанцки мир), а през 1414 – 1418 в Констанц се провежда Констанцкият събор, на който се решава въпросът на Папската схизма, но и са осъдени като еретици реформаторите Ян Хус и Йероним Пражки. В събора взема участие Григорий Цамблак като Киевски и литовски митрополит. Култура Неизбежно, вниманието на публиката привлича гигантската скулптура „Империя“, която е творба на Петер Ленк, поставена на един от вълноломите на констанцкото пристанище, и която на всеки 4 минути се завърта около оста си. Империя е млада куртизанка, описана от Оноре дьо Балзак в разказа „La belle Impéria“; сатирическият образ напомня за времената на Констанцкия събор: в своите ръце тя държи несъразмерно малките фигури на голи стари мъже, съответно с императорска корона и папска тиара. Балзак в своя разказ се надсмива над двойния морал на католическото духовенство, а Петер Ленк отправя по този начин критика и по адрес на светската власт, изобразявайки не само папа Мартин V, но и император Сигизмунд; куртизанката Империя по този начин държи в ръцете си съдбата на целия християнски свят. Източници Външни препратки uni-konstanz.de
Constança (Alemanya)

Constança (en alemany Konstanz) és una ciutat d'Alemanya, situada al sud de l'estat de Baden-Württemberg. Està enclavada a la riba sud del llac de Constança, envoltada de terres suïsses. El 2017, tenia 84.440 habitants. Está travessada pel Rin, que neix a molt prop als Alps cap al llac Constança, anomenat Bodensee en alemany. Al nord del riu hi jau la part més extensa, amb àrees residencials i industrials. Al sud hi ha el nucli antic, on es troben els edificis administratius i el comerç, que es fonen amb la ciutat suïssa de Kreuzlingen. Història La Pau de Constança de març de 1153, signada a Constança va establir les condicions imposades per Eugeni III a Frederic I Barba-roja per ser coronat emperador
Konstanz

Konstanz er en by i delstaten Baden-Württemberg i det sydlige Tyskland, 81.220 indbyggere (2003). Konstanz ligger ved Bodensøen ved grænsen til Schweiz. Rhinen løber gennem byen nord om den gamle bykerne. Konstanz og den schweiziske by Kreuzlingen udgør et sammenhængende byområde med omkring 100.000 indbyggere; Landegrænsen går, hvor de to bydele mødes. koncilet i Konstanz Ved koncilet i Konstanz (1414-1418) forsøgte man at bilægge det store skisma indenfor de vestlige kirker. Ved koncilet blev Jan Hus anklaget for kætteri og dømt til døden ved brænding på bål.
Konstanz

Konstanz (fr. i en.: Constance, tal.: Costanza) njemački je grad u saveznoj pokrajini Baden-Württemberg, te najveći grad na Bodenskom jezeru i središte okruga Konstanz. Grad se smjestio na Bodenskom jezeru, na izlazu rijeke Rajne iz gornjeg dijela jezera i to izravno na granici sa Švicarskom (Kanton Thurgau). Susjedni švicarski grad Kreuzlingen rastao je zajedno s Konstanzom, tako da se državna granica i danas proteže posred pojedinih zgrada oba grada. Na lijevoj (južnoj) strani Rajne smjestio se stari dio grada, dok se više novih gradskih četvrti smjestilo na desnoj (sjevernoj) strani rijeke, na poluotoku Bodanrück između donjeg dijela Bodenskog jezera i jezera Überlinger. Gradu pripada i obližnji "cvjetni otok" Mainau na Überlinger jezeru kojeg godišnje posjeti preko milijun turista. Povijesna jezgra Konstanza, posebice najstariji dio grada Niederburg, sačuvana je bolje od bilo kojeg drugog njemačkog grada, budući nije razorena u Tridesetogodišnjem, pa ni u Drugom svjetskom ratu. Za razliku od Friedrichshafena i drugih gradova na Bodenskom jezeru, Konstanz je srećom pošteđen od bombardiranja u Drugom svjetskom ratu. Jedan od razloga je taj što tijekom rata u gradu nije bilo zamračenja, pa bombarderi nisu mogli razlikovati Konstanz od susjednog švicarskog Kreuzlingena te je grad pošteđen razaranja iz straha od izbijanja diplomatskog skandala. Pored toga, grad nije imao veliku stratešku ili industrijsku važnost. Konstanz je rodni grad izumitelja grofa Ferdinanda von Zeppelina i Wolfganga Isera, pripadnika takozvane škole estetike recepcije. U posjedu obitelji Zeppelin bio je i nekadašnji dominikanski samostan u kojem se danas nalazi hotel. Gradovi prijatelji Fontainebleau (Francuska) od 1960. Richmond upon Thames (Engleska) od 1983. Tábor (Češka) od 1984. Lodi (Italija) od 1986. Galerija Vanjske poveznice Službena stranica Arhivirana inačica izvorne stranice od 7. rujna 2014. (Wayback Machine) Panoramski prikaz grada Konstanza Arhivirana inačica izvorne stranice od 25. kolovoza 2006. (Wayback Machine) Ostali projekti
Constança (Alemanha)

Constança (em alemão: Konstanz) é uma cidade universitária no sul da Alemanha e a maior cidade nos arredores do lago de Constança (em alemão: Bodensee), no distrito homónimo, na região administrativa de Friburgo, estado de Baden-Württemberg. Nela encontram-se duas universidades, a Universidade de Constança (alemão: Universität Konstanz) e a Universidade de Ciências Aplicadas (alemão: Hochschule Konstanz Technik, Wirtschaft und Gestaltung). Nesta cidade realizou-se, de 1414 a 1418, o Concílio de Constança, que resultou no fim do cisma papal. Constança tem 81 919 habitantes e uma área urbana de 54,11 km². A cidade fica no lago de Constança, que é o maior lago da Alemanha. Constança é uma das mais ricas cidades da Alemanha e tem várias atrações turísticas e culturais. Tem também muitas empresas de informática e de alta tecnologia. Referências Ligações externas Retratos de Constança (de) KonstanzSítio oficial da cidade Konstanz: history and images[ligação inativa] Universidade de Constança Universidade de Ciências Aplicadas Fotos do Carnaval (~Shrovetide, ~Mardi Grass) em Constança
Konstanz

Konstanz (în română, rar: Constanța, în franceză și engleză: Constance, în latină Constantia) este un oraș important din sudul Germaniei, situat la locul de ieșire a Rinului din lacul Bodensee, direct la frontiera cu Elveția. De cealaltă parte a frontierei se află orașul elvețian Kreuzlingen. Cele două orașe sunt lipite unul de altul, granița trecând printre ele. Văzute de sus, ele par un singur oraș. Astfel se explică părerea greșită că orașul Konstanz s-ar afla în Elveția. Universitatea Universitatea din Konstanz a fost înființată în 1966. În cadrul unui parteneriat cu Universitatea „Alexandru Ioan Cuza” din Iași oferă unui număr de circa 100 de studenți români posibilitatea de a studia pentru unul sau mai multe semestre în oraș, urmând cursuri de licență, masterat sau doctorat. Statuia Imperia Statuia „Imperia” din portul orașului Konstanz a fost realizată în 1993 de sculptorul Peter Lenk. Imperia este numele curtezanei din romanul satiric al lui Honoré de Balzac „La belle Imperia”, din timpul Conciliului de la Konstanz (1414-1418). Imperia ține pe palme 2 bărbați goi: în dreapta pe împăratul Sigismund de Luxemburg, în stânga pe papa Martin al V-lea. Statuia satirizează moravurile ușoare ale politicii. Este cea mai mare statuie din lume dedicată unei curtezane. Galerie de imagini Note
Констанц

Констанц (њем. Konstanz) општина је у њемачкој савезној држави Баден-Виртемберг, са око 81.500 становника. Једно је од 25 општинских средишта округа Констанц. Посједује регионалну шифру (AGS) 8335043, NUTS (DE138) и LOCODE (DE KON) код. То је највећи град на Боденском језеру. Налази се уз саму границу са Швајцарском. Кроз град протиче река Рајна. У Костанцу постоји универзитет основан 1966. и висока школа за технику, привреду и менаџмент. Географија Општина се налази на надморској висини од 405 метара. Површина општине износи 54,1 km². Становништво У самом мјесту је, према процјени из 2010. године, живјело 82.608 становника. Просјечна густина становништва износи 1.527 становника/km². Историја Историја града почиње од времена Римског царства. Град се тада звао Констанција (Constantia) по цару Констанцију I Хлору. У Средњем веку то је био један од значајнијих европских градова са 40.000 становника. Овде се од 1414. до 1418. одржао екуменски сабор (Сабор у Констанцу) који је означио крај велике шизме на западу избором папе Мартина V. На истом сабору је због јереси на ломачи спаљен Јан Хус. Околину Констанца је у 15. веку заузела Швајцарска конфедерација. Констанц је покушао да јој се придружи, али су се Швајцарци бојали његове доминације, па су га одбили. Констанц се онда придружио Швапској. У граду је постојао јак покрет Реформације, за којим је следила Контрареформација почетком 17. века. Године 1806. Констанц је постао део великог војводства Баден, а од 1871. је у Немачкој. Међународна сарадња Референце Спољашње везе Званични сајт општине Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (7. септембар 2014) (језик: немачки) Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Konstanz

Konstanz (franska: Constance) är en stad i Baden-Württemberg i södra Tyskland. Folkmängden uppgår till cirka 86 000 invånare, på en yta av 54 kvadratkilometer. Konstanz ligger vid Bodensjön vid gränsen mot Schweiz. Floden Rhen flyter genom staden, norr om den gamla stadskärnan. Konstanz och den schweiziska staden Kreuzlingen bildar en sammanhängande stadsbebyggelse med strax över 100 000 invånare; riksgränsen går där städerna möts, rakt igenom bebyggelsen. Staden ingår i kommunalförbundet Konstanz tillsammans med kommunerna Allensbach och Reichenau. Konstanz var sannolikt en handelsplats redan under kelterna, fick sitt namn under romersk tid efter Constantius I Chlorus, blev 549 biskopssäte och 1192 fri riksstad. Den var under 1100-talet en betydande handelsstad och stapelort för linnevaror. Här slöts 1183 freden mellan Fredrik I Barbarossa och Lombardiska statsförbundet. 1548 tillföll Konstanz huset Habsburg och förlorade efter motreformationen sin betydelse som handelsstad. 1805 tillföll Konstanz Storhertigdömet Baden och upplevde en ny uppblomstring som industri- och handelsstad. Vid konciliet i Konstanz (1414-1418) försökte man bilägga den stora schismen inom den västliga kyrkan. Vid konciliet ställdes även Jan Hus till svars för sina påstådda kätterska läror, varefter han dömdes till döden och brändes på bål. Konstanz har även ett av Tysklands främsta universitet, Universität Konstanz, som är särskilt framträdande inom bland annat statsvetenskap. Referenser
Констанц

Ко́нстанц (нім. Konstanz) — головне місто округу Констанц у федеральній землі Німеччини Баден-Вюртемберг, розташовано на кордоні зі Швейцарією при витоку річки Рейну з Боденського озера. Населення становить 84 446 ос. (станом на 31 грудня 2020). Є стародавній собор, колишній домініканський монастир (темниця Гуса), тепер готель, ратуша (фрески); бавовняне виробництво. Історія У VI столітті єпископство. У 1192—1548 рр. це вільне імперське місто. У 1183 р. — мир між Фрідріхом Барбаросою і Ломбардськими містами. У 1414—1418 рр. — місце засідання Констанцького собору. У липні 1415 року в місті було спалено Яна Гуса. У 1803 р. — єпископство секуляризоване, у 1821 р. — скасовано. У 1806 р. місто перейшло до Бадену. У 1966 р. почав діяти Констанцький університет. Пам'ятники Імперія Символом міста є пам'ятник «Імперія», що знаходиться на узбережжі Вокзальної бухти Боденського озера. Пам'ятник створено у вигляді напівоголеної жінки-куртизанки, образ якої взято з новели Бальзака «Прекрасна імперія». Пам'ятник має відверто антирелігійний характер. Автор скульптор Петер Ленк задумав його як пародію на вселенський Констанцький собор. На піднятих руках жінки знаходяться дві маленькі фігури оголених старих чоловіків, одна з яких символізує королівську владу, і створена в образі імператора Сигізмунда I, інша — церковну, для якої за образ взято постать Папи Римського Мартина V. Оноре де Бальзак в своїй новелі висміював подвійні стандарти духовенства, а Ленк додав до образу ще й світську владу. Статуя звершує оберт навколо себе кожні 4 хвилини. Персоналії Фердинанд фон Цеппелін (1838—1917) — граф, генерал, німецький піонер дирижаблів жорсткої системи. Примітки
Blausee (Wangen im Allgäu)

Der Blausee ist ein oligotrophes Stillgewässer südlich des Wangener Stadtteils Primisweiler im Landkreis Ravensburg in Baden-Württemberg. Geografie Der Blausee liegt im Südwesten des Stadtgebietes auf einer Höhe von 541 m ü. NHN. Direkt südöstlich des Sees verläuft die Bundesautobahn 96. Zusammen mit dem Mittelsee, Oberen See und dem verlandeten Teufelssee gehört der Blausee zur Primisweiler Seenplatte. Er entstand gegen Ende der Würmeiszeit vor rund 16.000 Jahren in einem Toteisloch und bezog sein Wasser aus den abschmelzenden Gletschern. Heute besitzt er keine oberflächigen Zuläufe mehr und bezieht sein Wasser aus Niederschlägen und Grundwasserzuflüssen, ist also ein sogenannter Himmelsteich. Er entwässerte ursprünglich nach Norden hin, zu dem heute verlandeten Teufeldsee und von dort weiter in die Untere Argen. Dieser Abflussweg versagte mit sich ändernden Grundwasserständen und es wurde ein Abflussgraben geschaffen, sodass das überschüssiges Wasser heute nach Süden der Oberen Argen zufließt. Der etwa 2,4 Hektar große See besitzt in Nord-Süd-Richtung eine Länge von 274 Meter und misst an seiner breitesten Stelle 155 Meter. An der tiefsten Stelle misst der See 3,8 Meter und fasst ein Volumen von etwa 63.400 Kubikmeter. Der See war früher wesentlich größer, doch durch den Bau des Ablaufgrabens ist vor allem der südliche Teil des Sees stark verlandet. Heutige Nutzung Der Blausee wird fischwirtschaftlich genutzt; als Besatzfisch findet sich hauptsächlich der Karpfen, jedoch bietet er auch Lebensraum für viele Arten von wasserliebenden Brutvögeln. Für die freizeitliche Nutzung besteht je ein Badesteg an seinem westlichen und östlichen Ufer. Ökologie Weblinks Der Blausee im Aktionsprogramm zur Sanierung oberschwäbischer Seen Einzelnachweise
Villingen-Schwenningen

Villingen-Schwenningen je velké okresní město v německé spolkové zemi Bádensko-Württembersko. Je hlavním a největším městem zemského okresu Schwarzwald-Baar ve vládním obvodu Freiburg. Leží východně od pohoří Schwarzwald v nadmořské výšce přes 700 m n. m. Nedaleko Schwenningenu pramení řeka Neckar. V roce 2011 zde žilo přes 80 tisíc obyvatel. Univerzitní město Villingen-Schweningen vzniklo v roce 1972 sloučením samostatných měst Schwenningen am Neckar a Villingen im Schwarzwald. 1. ledna 1970 byla samostatná obec Mühlhausen, která se nacházela v zemském okrese Rottweil, začleněna do samostatného města Schweningen am Neckar. To bylo také součástí okresu Rottweil. 1. prosince 1971 byla k městu Villingen im Schwarzwald přičleněna samostatná obec Obereschach, která se nacházela v zemském okrese Villingen. K 1. lednu 1972 došlo ke sloučení měst Schwenningen am Neckar a Villingen im Schwarzwald v jedno samostatné město s názvem Villingen-Schwenningen. Současně došlo k přejmenování zemského okresu Villingen na název zemský okres Villingen-Schwenningen. V dubnu téhož roku byly k městu přičleněny další čtyři obce, a to obce Herzogenweiler, Pfaffenweiler a Rietheim ze zemského okresu Villingen-Schwenningen a obec Tannheim ze zemského okresu Donaueschingen. 1. ledna 1974 byla k městu připojena také obec Marbach a rok později zde byly začleněny také obce Weigheim (součást zemského okresu Rottweil) a Weilersbach. Obě části města jsou i v současnosti stále odděleny a leží několik kilometrů od sebe. V roce 2001 byl vedením města přijat městský znak, ve kterém jsou vyobrazeny symboly obou bývalých samostatných měst. Partnerská města Friedrichsthal, Sársko, Německo (od roku 1935) Pontarlier, Francie (od roku 1964) La Valette-du-Var, Francie (od roku 1974) Savona, Itálie (od roku 1986) Žitava, Sasko, Německo (od roku 1990) Tula, Rusko (od roku 1993) Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Villingen-Schwenningen na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Villingen-Schwenningen na Wikimedia Commons Oficiální stránky města (německy) Villingen-Schwenningen na Facebooku Villingen-Schwenningen na Instagramu Villingen-Schwenningen na Youtube
Villingen-Schwenningen

Villingen-Schwenningen er en by i Tyskland i delstaten Baden-Württemberg med omkring 85.000 indbyggere. Byen er den største i landkreisen Schwarzwald-Baar. Villingen-Schwenningen ligger i østkanten af Schwarzwald ved floden Brigach, ca. 700 m over havet. Kilden til floden Neckar ligger i Schwenningen (Schwenninger Moos). Historie I middelalderen var Villingen en østrigsk by. Under reformationen forblev den katolsk. Villingen blev belejret af marskal Tallard i 1704. Oberst von Wilstorff forsvarede sig godt i de forældede fæstningsværker, og efter seks dage opgav Tallar. Schwenningen var en landsby frem til 1800-tallet. I 1858 blev den første urfabrik oprettet, og fra den tid har urmageri og præcisionsmekanik været en vigtig industri. Som en del af reformerne i Baden-Württemberg i 1972 blev Villingen og Schwenningen slået sammen med flere andre nabolandsbyer, selvom to dele ikke hænger sammen og har et plateau mellem sig. Eksterne links Villingen-Schwenningen: Historie og billeder Belejringen af Villingen i 1702 Arkiveret 21. juli 2010 hos Wayback Machine
Villingen-Schwenningen

Villingen-Schwenningen () je grad u Schwarzwaldu, u pokrajini Baden-Württemberg, 100 km od Stuttgarta. Grad ima 81.417 stanovnika (2007.). Povijest U srednjem vijeku Villingen je bio grad pod austrijskim gospodstvom. Tijekom protestantske reformacije ostao je katolički. Villingen je našao u centru međunarodne pažnje kada ga je 17. srpnja 1704. opsjedao francuski maršal Camille d'Hostun, vojvoda de Tallard. Pukovnik Von Wilstorff snažno je obranio zastarjele utvrde i nakon šest dana prekinio opsadu. Schwenningen je ostao selo sve do 19. stoljeća. Godine 1858. osnovana je prva tvornica satova, a izrada satova i precizna mehanika od tada su važne industrije. Grad je svojedobno sebe nazvao "najvećim gradom satova na svijetu", a Kienzle Uhren je osnovao urarsku tvrtku 1822. godine, koja je oatala u gradu sve do preseljenja u Hamburg 2002. Muzej satova slavi gradsku satnicu i povijest satova. Kao dio teritorijalne reforme Baden-Württemberga iz 1972. godine, Villingen i Schwenningen spojeni su s nizom okolnih sela da bi se formirao grad Villingen-Schwenningen. Unatoč tome, dvije polovice grada odvojene su platoom i ostaju odvojeni. Villingen je bivši dio Badena, dok je Schwenningen bivši dio Württemberga. Geografija Villingen-Schwenningen leži na istočnom rubu Schwarzwalda oko 700 m nadmorske visine. Izvor rijeke Neckar nalazi se u Schwenningenu (Schwenninger Moos), dok Villingen prelazi rijeka Brigach, duži jedan od dva toka Dunava. Poznate osobe Ovdje ulaze osobe koje su rođene i/ili su djelovale u Villingen-Schwenningenu. Političari Erwin Teufel (*1939.), političar (CDU) Športaši Robert Prosinečki (* 1969.), nogometaš Ivana Brkljačić (* 1983.), bacačica kladiva Izvori Vanjske poveznice Službena stranica Ostali projekti
Villingen-Schwenningen

Villingen-Schwenningen város Németországban, azon belül Baden-Württembergben. Lakosainak száma 89 145 fő (2023. december 31.). Villingen-Schwenningen Unterkirnach, St. Georgen im Schwarzwald, Mönchweiler, Königsfeld im Schwarzwald, Niedereschach, Dauchingen, Deißlingen, Trossingen, Tuningen, Bad Dürrheim, Brigachtal, Donaueschingen és Vöhrenbach községekkel határos. Városrészei A következő településeket beolvasztattak városába: Népesség A település népessége az elmúlt években az alábbi módon változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (több nyelv) Kapcsolódó szócikkek Baden-Württemberg települései
Villingen-Schwenningen

Villingen-Schwenningen (in alemanno Villinge-Schwenninge) è una città tedesca di 88 213 abitanti, situata nel Land tedesco del Baden-Württemberg. È il capoluogo e la più grande città del circondario della Foresta Nera-Baar all'interno della regione dello Schwarzwald-Baar-Heuberg, nel distretto amministrativo di Friburgo. È possibile distinguere due frazioni ben distinte della città: quella di Villingen, dove viene tradizionalmente parlato il basso alemanno, e quella di Schwenningen, dove viene invece parlato lo svevo. Geografia fisica Villingen si trova fra la Foresta Nera e l'altipiano del Baar presso il torrente Brigach, uno degli affluenti che si uniscono a Donaueschingen per formare il Danubio. Schwenningen si trova invece 5 km circa a est dal Baar. Fra i due quartieri corre lo spartiacque europeo e il precedente confine fra Württemberg e Baden. Vi sono nati il medico Georg Pictorius (1500-1569) e lo scrittore Veit Heinichen (n. 1957). Amministrazione Gemellaggi Savona Scandale La Valette-du-Var Pontarlier Tula Zittau Friedrichsthal Oranienburg Note Voci correlate Schwarzwaldbahn Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Villingen-Schwenningen Collegamenti esterni (MUL) Sito ufficiale, su villingen-schwenningen.de. Stadt Villingen-Schwenningen (canale), su YouTube. (DE) Villingen-Schwenningen, su Arachne. (EN) Villingen-Schwenningen, su Mindat.org.