NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Reutlingen

Reutlingen o Rutlinga (llogaret de Rut) és una ciutat d'Alemanya, capital del Districte de Reutlingen de l'estat federat de Baden-Württemberg, amb una població que supera els 100.000 habitants (112.458 habitants el 2007). És seu d'importants empreses, com Benz, i posseeix un important centre universitari que acull estudiants de diverses nacionalitats, cosa que la converteix en una ciutat multicultural. Vegeu també Sebastian Nerz Enllaços externs Web oficial The University of Applied Sciences in Reutlingen Weather
Reutlingen

Reutlingen je německé univerzitní město v Bádensku-Württembersku, velké okresní město a správní centrum stejnojmenného okresu. Žije zde přibližně 119 tisíc obyvatel. Sídlí zde univerzita aplikovaných věd, která byla založena roku 1855, původně jako tkalcovská škola. Historie První doklady středověkého osídlení oblasti jsou z přelomu 4. a 5. století. Zhruba kolem roku 1030 nechal hrabě Egino postavit hrad na nejvyšším kopci z okolí, jménem Achalm (asi 706 m). Jedna z jeho věží stojí dodnes a je veřejně přístupná. Název Reutlingen je poprvé zmiňován v takzvané Bempflingenské smlouvě (německy Bempflinger Vertrag) z let 1089–1090. Kolem roku 1180 město získalo právo pořádat trhy a mezi lety 1220 a 1240 mu byl udělen status města s právem postavit si hradby a opevnění. Krátce na to, v letech 1247–1343, byl také postaven hlavní městský gotický kostel, Kostel panny Marie (německy Marienkirche). Město se stalo součástí Svaté říše římské poté, co se uvolnilo z poddanství vévodů Württemberských. Městská rada roku 1530 podepsala Augšpurskou konfesi (klíčový dokument luteránství). Roku 1726 byl Reutlingen postižen velkým požárem, který zničil 80 % města včetně téměř všech veřejných budov. 1200 rodin zůstalo bez střechy nad hlavou. Požár trval tři dny a jeho následky jsou na některých místech patrné dodnes. Narodil se zde například generál Ferdinand Heim, později známý jako "Obětní beránek Stalingradu". Památky Gotický kostel P. Marie (Marienkirche) ze 14. století s věží v průčelí. Při požáru města roku 1726 byl těžce poškozen a vnitřní zařízení shořelo, kromě kamenné křtitelnice a Božího hrobu. Kostel sv. Mikuláše (Nikolaikirche) z roku 1358, prostá kamenná stavba bez věže. Hvězdárna a planetarium. Hrázděné domy: Königsbronner Hof z roku 1537, dnes městské muzeum Spendhaus z roku 1519, dnes muzeum umění Galerie Partnerská města Aarau, Švýcarsko, 1986 Bouaké, Pobřeží slonoviny, 1970 Dušanbe, Tádžikistán, 1990 Ellesmere Port and Neston, Spojené království, 1966 Pirna, Německo Reading, Pensylvánie, USA, 1998 Roanne, Francie, 1958 Szolnok, Maďarsko, 1990 Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Reutlingen na Wikimedia Commons Oficiální stránky Reutlingen na Facebooku Reutlingen na Instagramu Reutlingen na TikToku Reutlingen na Youtube Reutlingen na X Univerzita aplikovaných věd Reutlingen
Reutlingen

Reutlingen er en by i Tyskland i den sydlige del af delstaten Baden-Württemberg med omkring 110.000 indbyggere. Byen er sæde for en landkreis med samme navn. Reutlingen har et universitet for praktisk forskning, som blev grundlagt i 1855, oprindelig som en væveskole. Byen rummer strædet Spreuerhofstraße, som med en bredde på ned til 31 centimenter er den smalleste i verden. Geografi Reutlingen ligger ved de Schwäbische Alb, og bliver derfor ofte kaldt Porten til Schwäbischen Alb (tysk: Das Tor zur Schwäbischen Alb). Historie De første bosættelser i området menes at være opstået i 300- eller 400-tallet. Omkring år 1030 byggede grev Egino en borg på toppen af Achalm, et af de største bjerge ved Reutlingen (cirka 706 meter over havet). Et af tårnene på denne borg står stadig og er åben for turister. Navnet Reutlingen blev først brugt skriftligt i den såkaldte Bempflingentraktat (tysk: 'Bempflinger Vertrag), som er fra omkring 1089-1090. Omkring 1180 fik Reutlingen markedsret og mellem 1220 og 1240 fik den bystatus og der blev bygget bymure og fæstningsværker. Kort tid efter, fra 1247-1343, blev byens landemærke, Marienkirche bygget. Reutlingen var en by i det Tysk-Romerske rige og frigjorde sig fra hertugerne af Württemberg. Byrådet i Reutlingen signerede Confessio Augustana i 1530 og konkordieformlen i 1580 (et nøgledokument for lutheranismen). Den største katastrofe i Reutlingens histori skete i 1726 da en bybrand ødelagde 80 % af alle boliger og næsten alle offentlige bygninger. Branden som varede i 3 dage gjorde 1.200 mennesker hjemløse. General Ferdinand Heim, som senere blev kaldt «Syndebukken fra Stalingrad» var født i Reutlingen. Referencer Eksterne henvisninger
Reutlingen

Reutlingen je grad u njemačkoj saveznoj državi Baden-Württemberg i sjedište je istoimenog okruga. Jedan je od univerzitetskih gradova, a njegova visoka škola se svrstava u red najboljih u državi. Stanovništvo Po popisu stanovništva s kraja 2007. godine, Reutlingen ima 112.458 stanovnika. Geografski položaj Nalazi se na 380 m nadmorske visine, a od većih gradova, Stuttgarta udaljen je 31 km (južno) i Ulma 57 km (sjeverozapadno). 48° 29' 34" SZŠ 9° 12' 45" IZD Gradovi prijatelji Aarau (Švicarska) Bouaké (Obala Bjelokosti) Dušanbe (Tadžikistan) Ellesmere Port and Neston (Ujedinjeno Kraljevstvo) Pirna (Njemačka) Reading (SAD) Roanne (Francuska) Szolnok Mađarska) Općine u okrugu Wannweil Vanjske poveznice Službena stranica Ostali projekti
Reutlingen

Reutlingen /ˈʀɔʏ̯tliŋən/ (in alemanno Reitlenga) è una città tedesca situata nel Land del Baden-Württemberg. Geografia fisica Reutlingen si trova a circa 35 km a sud della capitale dello stato del Baden-Württemberg, Stoccarda. Si trova nell'angolo sud-occidentale della Germania, proprio accanto al Giura Svevo, per questo viene spesso chiamata La porta del Giura Svevo (in tedesco Das Tor zur Schwäbischen Alb). Il fiume Echaz, affluente del Neckar, attraversa il centro della città. Insieme alla vecchia città universitaria di Tübingen circa 15 km a ovest, Reutlingen è il centro della regione Neckar-Alb. Fa inoltre parte della più ampia regione metropolitana di Stoccarda. Storia Monumenti e luoghi d'interesse Altro Spreuerhofstraße Società Geografia antropica Suddivisioni amministrative Reutlingen è suddivisa in 12 distretti (Stadtbezirke): Altenburg Betzingen Bronnweiler Degerschlacht Gönningen Mittelstadt Oferdingen Ohmenhausen Reicheneck Rommelsbach Sickenhausen Sondelfingen Economia Infrastrutture e trasporti Ferrovie La stazione di Reutlingen Centrale è la principale della città: posta lungo la ferrovia Plochingen-Immendingen, è servita solo da treni regionali. Sempre lungo la stessa linea sono situate le fermate Reutlingen West, Reutlingen-Sondelfingen e Reutlingen-Betzingen. Amministrazione Gemellaggi Reutlingen è gemellata con: Roanne, dal 1958 Ellesmere Port, dal 1966 Bouaké, dal 1970 Aarau, dal 1986 Dušanbe, dal 1990 Szolnok, dal 1990 Reading, dal 1998 Intrattiene rapporti d'amicizia (Städtefreundschaften) con: Pirna, dal 1990 Pistoia, dal 2018 Sponsorizzazioni (Patenschaften): Świdnica, dal 1956 Kačarevo, dal 1976 Nova Pazova, dal 1976 Sport Vi ha sede il Sport- und Schwimmverein Reutlingen 05, che ha giocato in Zweite Bundesliga dal 2001 al 2003. Gioca le partite casalinghe allo Stadion an der Kreuzeiche. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Reutlingen Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su reutlingen.de. Stadt Reutlingen (canale), su YouTube. (EN) Reutlingen, su Enciclopedia Britannica, Encyclopædia Britannica, Inc.
Reutlingen (stad)

Reutlingen is een stad in de Duitse deelstaat Baden-Württemberg. Het is de Kreisstadt van de Landkreis Reutlingen. De stad telt 116.031 inwoners. Geschiedenis Vroege periode De eerste nederzettingen in het gebied zijn gedateerd in de 4e of 5e eeuw. Enige tijd rond 1030 is graaf Egino begonnen om een kasteel te bouwen op de top van de Achalm, een van de hogere bergen in het district Reutlingen (ongeveer 706 m). Een van de torens van dit kasteel werd herbouwd in de 19e eeuw en is opengesteld voor bezoekers. De naam Reutlingen werd voor het eerst vermeld in een verslag van de zogenaamde Verdrag van Bempflingen (in het Duits: Bempflingen Vertrag) waarvan het is gedateerd uit 1089 of 1090. Rijksstad Reutlingen krijgt zijn eerste marktrechten in 1182 van keizer Frederik I en uitgebreidere stadsrechten in 1209 van keizer Otto IV. De stad ontwikkelt zich tot een vrije rijksstad. In 1526 wordt de Reformatie ingevoerd. Keurvorstendom Württemberg Ten tijde van het Heilig Roomse Rijk werd de stad opgenomen in het vorstendom Württemberg, dat door Oostenrijk werd afgestaan aan de Duitsers. Grote brand Een van de ergste rampen in de geschiedenis van Reutlingen gebeurde in 1726, toen een grote brand historische delen van de stad had verwoest. Het betrof zo'n 80% van alle woningen en bijna alle belangrijke gebouwen. Geografie Reutlingen heeft een oppervlakte van 87,06 km² en ligt in het zuidwesten van Duitsland, vlak bij de Schwäbische Alb. Stadsdelen Altenburg Betzingen Bronnweiler Degerschlacht Gönningen Mittelstadt Oferdingen Ohmenhausen Reicheneck Rommelsbach Sickenhausen Sondelfingen Partnersteden Aarau, Zwitserland Geboren Sébastien Gryphe (1493-1556), Duits-Frans drukker in Lyon Ernst Messerschmid (1945), ruimtevaarder Christophe Malavoy (1952), Frans acteur Dietlinde Turban (1957), actrice Stephan Vuckovic (1972), triatleet Sven Budja (1984), zanger, lid van The Baseballs Julia Schäfle (1988), actrice Galerij Externe link (de) Website van de gemeente Reutlingen
Ройтлинген

Ро́йтлинген (нем. Reutlingen МФА: , алем. нем. Reitlenga) — город в Германии, в земле Баден-Вюртемберг. Административный центр одноимённого района. Подчинён административному округу Тюбинген. С населением около 116 000 человек это второй по величине город округа после Ульма. В агломерации Ройтлинген—Тюбинген проживает около 280 000 человек. Занимает площадь 87,06 км². Подразделяется на 12 городских районов. Город расположен у подошвы горы Ахальм. 17,5 % территории Ройтлингена относится к биосферному заповеднику Швабский Альб, поэтому город также называют «Воротами в Швабский Альб». История Впервые Ройтлинген упоминается в датированном 1089/1090 годом Бемпфлингенском договоре, урегулировавшем права наследования между графами Куно и Лиутпольдом, с одной стороны, и племянником их, графом Вернером фон Грюнингеном, текст которого сохранился в хронике монаха Ортлиба из Цвифальтена (ум. 1169). В период с 1240 по 1802 год был вольным имперским городом, а с 1803 года стал принадлежать курфюршеству Вюртемберг, а затем и королевству Вюртемберг. 23 сентября 1726 года Ройтлинген пережил самую большую катастрофу в своей истории, когда городской пожар за 38 часов уничтожил около 80 % жилых домов и большинство общественных зданий, оставив без крова около 1200 семей, однако погибших почти не было. Также была сильно повреждена церковь Святой Марии. Жителей города отличает пристрастие к певческим объединениям и хорам. Ещё в 1874 году в Ройтлингене состоялся певческий праздник, в котором приняло участие 80 хоровых объединений и в общей сложности более 2 400 певцов, в том числе и из-за границы. Известность получила Вюртембергская филармония Ройтлингена. На 1909 год в городе проживало около 23 тыс. жителей. В городе было развито хлопчатобумажное, прядильное и ткацкое производство, виноделие и плодоводство. Имелись суконные фабрики, кожевенные заведения, механический и чугунолитейный заводы. На 1899 год имелись: гимназия, реальное училище, высшее ткацкое училище, помологический институт, зимняя сельскохозяйственная школа. Одна из улиц города, Шпройерхофштрассе, занесена в книгу рекордов Гиннесса как самая узкая в мире: в самом узком месте её ширина составляет 31 сантиметров. Эта улица, в действительности представляющая собой лишь проход между домами, появилась на картах в 1820 году, а выстроена была в 1726 году, после масштабной реконструкции Ройтлингена после пожара. Неподалёку от города находится замок Лихтенштайн. Города-побратимы Персоналии Вильгельм Готлиб Фридрих Бейтлер (1745—1811), доктор права, профессор математики, почётный член Петербургской академии наук Фридрих Лист (1789—1846), немецко-американский экономист Герд Гайзер (1908—1976), немецкий писатель и искусствовед, доктор наук, лауреат ряда западногерманских литературных премий Эрнст Мессершмид (род. 1945), астронавт и физик Debbie Rockt! — немецкий рок-коллектив. Примечания Ссылки Официальная страница (нем.)
Ројтлинген

Ројтлинген (њем. Reutlingen) град је у њемачкој савезној држави Баден-Виртемберг. Једно је од 26 општинских средишта округа Ројтлинген. Према процјени из 2010. у граду је живјело 112.176 становника. Посједује регионалну шифру (AGS) 8415061. Географски и демографски подаци Ројтлинген се налази у савезној држави Баден-Виртемберг у округу Ројтлинген. Град се налази на надморској висини од 382 метра. Површина општине износи 87,1 km². У самом граду је, према процјени из 2010. године, живјело 112.176 становника. Просјечна густина становништва износи 1.288 становника/km². Међународна сарадња Референце Спољашње везе Званични сајт општине (језик: немачки) Њем. Савезни завод за статистику (језик: немачки) Стална конференција градова и општина (језик: немачки) KommOn Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (29. април 2014) - Информациони систем градова, општина и округа. (језик: немачки) План насеља на мапи (Mapquest)
Reutlingen

Reutlingen är en stad i det tyska förbundslandet Baden-Württemberg. Den ligger omkring 30 kilometer söder om Stuttgart och har cirka 119 000 invånare, på en yta av 87,04 kvadratkilometer. Den fick sina stadsrättigheter 1180. Historik De första bosättningarna i trakten är daterade från 300- eller 400-talen efter Kristus. Omkring 1030 började greve Egino bygga ett slott på toppen av det 706 meter höga berget Achalm. Namnet Reutlingen finns belagt från omkring 1089–1090. På 1500-talet blev Reutlingen en kejserlig stad i det heliga romerska riket. Stadens råd skrev under den Augsburgska bekännelsen. År 1803 förlorade Reutlingen i kölvattnet av krigen efter den franska revolutionen sitt oberoende och hamnade under Württemberg. Stadsdelar Reutlingen har tolv stadsdelar: Befolkningsutveckling Näringsliv I Reutlingen finns ett antal tillverkningsindustrier varibland Robert Bosch GmbH är den mest kända. Staden har också en pedagogisk och en teknisk högskola. Speditionsfirman Willi Betz har sitt huvudkontor i staden. Referenser
Ройтлінген

Ро́йтлінген, Ройтлінґен (нім. Reutlingen) — місто, районний центр в землі Баден-Вюртемберг, Німеччина. Місто підпорядковане адміністративному округу Тюбінген. Входить до складу району Ройтлінген. Населення становить 112 484 людини (на 31 грудня 2010 року). Займає площу 87,06 км ². Офіційний код — 08 4 15 061. Місто поділяється на 12 міських районів. Культура, пам'ятки Жителів міста відрізняє пристрасть до співочих об'єднань та хорів. Ще 1874 року в Ройтлінгені відбулося співоче свято, в якому взяло участь 80 хорових об'єднань і загалом більше 2400 співаків, у тому числі й з-за кордону. Неабияку популярність здобула Вюртемберзька філармонія Ройтлінгена. Одна з вулиць міста, Шпроєргофштрассе, занесена до книги рекордів Гіннесса як найвужча у світі: у найвужчому місці її ширина становить 31 см. Ця вулиця насправді є лише проходом між будинками й з'явилася на картах з 1820 року, а виникла 1726 року, після масштабної реконструкції Ройтлінгена після пожежі. Відомі особистості Вільгельм Готліб Фрідріх Бейтлер (1745—1811) — німецький математик Кристоф Малавуа (* 1952) — французький актор театру, кіно і телебачення, письменник. Примітки Посилання www.reutlingen.de — офіційний сайт міста (нім.)
Reiherhalde Morstein

Reiherhalde Morstein ist ein Naturschutzgebiet auf dem Gebiet der baden-württembergischen Stadt Gerabronn. Kenndaten Das Naturschutzgebiet wurde bereits mit Verordnung des württembergischen Kultministeriums als höhere Naturschutzbehörde vom 19. Februar 1938 ausgewiesen und hat eine Größe von rund 7,2 Hektar. Es wird unter der Schutzgebietsnummer 1.006 geführt. Der CDDA-Code für das Naturschutzgebiet lautet 82386 und entspricht der WDPA-ID. Lage und Beschreibung Das Schutzgebiet erstreckt sich gegenüber dem zum Ortsteil Dünsbach der Stadt Gerabronn gehörenden Weiler Morstein über den linken, westlichen Hang der bewaldeten Klinge des Dünsbachs. Es liegt im Naturraum 126-Kocher-Jagst-Ebenen innerhalb der naturräumlichen Haupteinheit 12-Gäuplatten im Neckar- und Tauberland. Es wird weitgehend umschlossen vom Landschaftsschutzgebiet Nr. 1.27.043 Mittleres Jagsttal mit Nebentälern und angrenzenden Gebieten. Schutzzweck Wesentlicher Schutzzweck ist die Erhaltung des ehemaligen, seit Jahrhunderten bekannten Brutplatzes für Fischreiher. Die Reiher brüteten dort fast ausschließlich auf alten Linden, wobei jeder Baum mehrere (bis 15) Horste trug. Außerdem horsteten, wie in allen Reiherkolonien, in der Regel der Schwarze und der Rote Milan. Nach den Ausführungen von Hans Mattern in seinem Buch zur mittleren Jagst gab es in der Kolonie nach verschiedenen älteren Berichten von mehreren Dutzend bis zu mehreren hundert Reiherhorsten. Infolge Störung durch besuchende Schulklassen und andere Touristen sei die Zahl der Bruthorste in der Mitte der 1960er einstellig geworden, wobei zunächst ein Teil der Vögel in eine neue Kolonie am Hang unter Schloss Morstein auf der anderen Seite der Dünsbachklinge verzogen sei, die allerdings auch nicht ungestört blieb. 1972 brütete dann das letzte Reiherpaar bei Schloss Morstein. (Stand 2007 nach dem Veröffentlichungsdatum des Buches.) Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete im Landkreis Schwäbisch Hall Liste der Naturschutzgebiete in Baden-Württemberg Literatur Reinhard Wolf, Ulrike Kreh (Hrsg.): Die Naturschutzgebiete im Regierungsbezirk Stuttgart. Thorbecke, Ostfildern 2007, ISBN 978-3-7995-5176-2 Hans Mattern: Das Jagsttal von Crailsheim bis Dörzbach. Baier BPB Verlag, Crailsheim 1995, ISBN 3-929233-04-5. Weblinks Verordnung, Datenauswertebogen und Karte im Steckbrief des Naturschutzgebietes im Schutzgebietsverzeichnis der Landesanstalt für Umwelt Baden-Württemberg Einzelnachweise
Hans-Dickmann-Kolleg

Le HaDiKo (« Hans-Dickmann-Kolleg ») est une résidence étudiante à Karlsruhe (Allemagne). C'est la plus grande résidence autogérée d'Allemagne avec 1102 chambres. Histoire Hans Dickmann (1909-1957) était un professeur à l'université technique de Karlsruhe et, grâce à ses actions pour les étudiants, avait une bonne réputation. Après sa mort à la demande des étudiants la résidence « Wohnheim im Parkring » fut renommée « Hans-Dickmann-Kolleg ». Quand la résidence fut vendue à la ville en 1964, le nom fut repris pour les nouveaux bâtiments du « Klosterweg 28 ». De nos jours elle est plus communément appelée HaDiKo. Particularités Contrairement à la plupart des résidences de Karlsruhe, celle-ci n'appartient pas au Studentenwerk (Administration pour les étudiants), mais à l'association des résidences étudiantes de l'université de Karlsruhe (Trägerverein Studentenwohnheim der Universität Karlsruhe e.V.). Les résidents décident seuls des constructions ou des locations, s'occupent du réseau informatique (« HaDiNet ») et de l'installation téléphonique (« HaDiFon »). Il y a un règlement intérieur qui concerne la mise en place de l'administration ainsi que du parlement de chaque résidence, des votes, etc. Près de 150 résidents sont dans l'autogestion de la résidence et participent grâce à leur engagement à faire en sorte que la HaDiKo ne soit pas une résidence-dortoir mais un lieu d'échange culturel international où chaque étudiant peut mettre en pratique ce qu'il étudie. Voir aussi Liens externes Site internet : www.hadiko.de Portail de l’éducation Portail du Bade-Wurtemberg
Owinger Bühl

Owinger Bühl ist ein mit Verordnung des Regierungspräsidiums Tübingen vom 15. November 1985 ausgewiesenes Naturschutzgebiet mit der Nummer 4.131. Lage Das Naturschutzgebiet befindet sich im Naturraum Südwestliches Albvorland. Es liegt am Hang des Eyachtals 500 Meter östlich des Stadtteils Owingen der Stadt Haigerloch. Es ist Teil des FFH-Gebiets Nr. 7619-311 Gebiete zwischen Bisingen, Haigerloch und Rosenfeld. Schutzzweck Laut Verordnung ist der wesentliche Schutzzweck die Erhaltung und Verbesserung einer Kirschbaum-Wacholderheide als Halbtrockenrasengesellschaft mit zahlreichen geschützten und vom Aussterben bedrohten Tier- und Pflanzenarten. Flora und Fauna Im Gebiet kommen die Pflanzenarten Herbst-Drehwurz, Deutscher Fransenenzian und Gewöhnlicher Fransenenzian vor. An Vogelarten sind vertreten: Wendehals, Neuntöter, Raubwürger und Weidenmeise. Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete in Baden-Württemberg Liste der Naturschutzgebiete im Zollernalbkreis Literatur Regierungspräsidium Tübingen (Hrsg.): Die Naturschutzgebiete im Regierungsbezirk Tübingen. Thorbecke, Stuttgart 2006, ISBN 978-3-7995-5175-5. Weblinks Steckbrief des Naturschutzgebietes im Schutzgebietsverzeichnis der Landesanstalt für Umwelt Baden-Württemberg mit Schutzgebietsverordnung und Karte
Stettener Weinberg

Stettener Weinberg ist ein mit Verordnung des Regierungspräsidiums Tübingen vom 14. September 1990 ausgewiesenes Naturschutzgebiet mit der Nummer 4.173. Lage Das Naturschutzgebiet befindet sich im Naturraum Südwestliches Albvorland. Es grenzt östlich an den Stadtteil Stetten der Stadt Haigerloch. Es ist Teil des FFH-Gebiets Nr. 7619-311 Gebiete zwischen Bisingen, Haigerloch und Rosenfeld. Schutzzweck Laut Verordnung ist der wesentliche Schutzzweck die Erhaltung eines vielfältig strukturierten Landschaftsteiles des mittleren Eyachtales mit der daran gebundenen extensiven landwirtschaftlichen Nutzung als Lebensraum für gefährdete und geschützte Tier- und Pflanzenarten sowie als kulturhistorisches Relikt. Von besonderer ökologischer und landschaftsästhetischer Bedeutung sind hierbei: die Halbtrockenrasen und Wacholderheiden; die Flachmoore und Quellsümpfe; die Waldsäume; die Feldhecken und Einzelbäume. Flora und Fauna Im Gebiet wurden 191 Pflanzen- und 45 Vogelarten gezählt. In den Quellsumpfbereichen des Schutzgebiets wurden fünf gefährdete Pflanzenarten gefunden: Sumpf-Stendelwurz, Sumpf-Dreizack, Breitblättriges Wollgras, Davalls Segge und Entferntährige Segge. In den Halbtrockenrasen des Gebiets kommt die Bienen-Ragwurz vor. In den Hecken und Gebüschen der Wacholderheide wurden beobachtet: Rotmilan, Braunkehlchen, Heidelerche und Neuntöter. Siehe auch Liste der Naturschutzgebiete in Baden-Württemberg Liste der Naturschutzgebiete im Zollernalbkreis Literatur Regierungspräsidium Tübingen (Hrsg.): Die Naturschutzgebiete im Regierungsbezirk Tübingen. Thorbecke, Stuttgart 2006, ISBN 978-3-7995-5175-5. Weblinks Steckbrief des Naturschutzgebietes im Schutzgebietsverzeichnis der Landesanstalt für Umwelt Baden-Württemberg mit Schutzgebietsverordnung und Karte