Баден-Вюртемберг

Ба́ден-Вю́ртемберг (нім. Land Baden-Württemberg) — земля Федеративної Республіки Німеччина. Розташована в південно-західній частині країни. Столиця — місто Штутгарт. Сусідами землі є Райнланд-Пфальц, Гессен, Баварія, а також Швейцарія й Франція. Утворена 25 квітня 1952 року. Площа — 35.751,46 км². Населення — 11 103 043 осіб (31 грудня 2020). На теренах землі розмовляють німецькою. Форма правління — парламентська республіка, самоврядний штат федерації. Зелені й ХДС очолюють земельний уряд. Голова уряду — Джем Оздемір (Зелені). За результами виборів до ландтагу, що відбулися 14 березня 2021 року, в ньому представлені такі партії: ХДС (43 депутатів), Зелені (47), СДПН (19), ВДП (12), АдН (18) та позафракційні (4). Має 6 депутатів у Бундесраті, верхній палаті парламенту Німеччини. Валовий внутрішній продукт землі складає 493,27 млрд € (2017). Борг землі становить 45,0 млрд € (31 грудня 2019). Рівень безробіття — 3,1 % (листопад 2019). Міжнародний код — DE-BW. Назва Баден-Вюртемберг (нім. Baden-Württemberg) — найпоширеніша назва землі. Земля Баден-Вюртемберг (нім. Land Baden-Württemberg) — офіційна назва землі. Бад-Вюртемберг (фр. Bade-Wurtemberg). Географія Річка Рейн формує західний кордон, а також і велику частку південного кордону федеральної землі. Шварцвальд (Чорний Ліс), головний гірський масив держави, підвищується на схід рейнської долини. Високе плато Швабський Альб між річкою Неккар, Чорним Лісом і Дунаєм — важливий Європейський вододіл. Баден-Вюртемберг розділяє як Боденське озеро, так і передгір'я Альп із Швейцарією. Дунай бере свій початок в Баден-Вюртемберзі біля міста Донауешинген, у місці під назвою Фуртванген-ім-Шварцвальд у Чорному Лісі. Столиця Штуттгарт; міста: Мангайм, Карлсруе, Гайльбронн, Гайдельберг, Фрайбург, Пфорцгайм, Ульм, Бад-Кроцінген. Історія Федеральна земля утворена 1952 року (у результаті плебісциту) злиттям земель Баден, Баден-Вюртемберг і Гогенцоллерн-Вюртемберг. Баден-Вюртемберг поділений на 35 регіонів (Landkreise) і 9 незалежних міст (Stadtkreise). Королі 1805—1816 — Фрідріх I 1816—1864 — Вільгельм I 1864—1891 — Карл 1891—1918 — Вільгельм II Ландтаг Розподіл місць у Баден-Вюртемберзькому ландтазі за результатами виборів 14 березня 2021 року. Уряд очолює коаліція Зелених і ХДС. Розподіл 154 місць: Господарство Розвинене виробництво: вина, ювелірних виробів, годинників, музичних інструментів, текстилю, хімічних речовин, заліза, сталі, електричного устаткування, хірургічних інструментів. Культура Баден-Вюртемберг є домівкою для двох ділянок Всесвітньої спадщини ЮНЕСКО: монастирського острова Райхенау на Боденському озері та Цистерціанського абатства монастиря Маульбронн. У Badische Landesbibliothek у Карлсруе зберігається «Пісня про Нібелунгів». У тунелях Барбара є покинутий тунель неподалік Оберіду біля Фрайбурга. Об'єкт Барбара підлягає особливому захисту, згідно з нормами Гаазької конвенції про захист культурних цінностей у разі збройного конфлікту. Він використовується з 1975 року як головне місце зберігання архівних документів, зокрема фотографій, Федеративної Республіки Німеччина великого національного або культурного значення. У Європі це найбільший архів для довгострокового архівування. Із 1978 року об'єкт увійшов до Міжнародного реєстру об'єктів, що перебувають під особливою охороною ЮНЕСКО в Парижі. На півдні і вздовж Рейну святкують Швабо-Алеманський карнавал. Українці в Баден-Вюртемберг Як свідчать архівні документи дієцезії Ротенбург-Штутгарт (Rottenburg-Stuttgart), перші згадки про українських греко-католиків на теренах землі датуються 1938 роком. Початком регулярного парафіяльного життя вважають повоєнний період. У двох таборах для переміщених осіб Ludwigsburg та Stuttgart-Zuffenhausen у 1944-1950 роках існували українські душпастирства. На схилі поля поміж містечками Гросзаксенгайм та Унтерріксінген (Großsachsenheim та Unterriexingen): 71706 Sachsenheim, Oberriexinger Str. (48.943867, 9.049386) розташовані поховання 667 іноземних примусових працівників, з яких 410 – українці. У 1942-1943 роках у місті Бітіггайм (Bietigheim) був розташований табір тимчасового перебування примусових працівників зі Східної Європи. Для них, поблизу містечка Заксенгайм (Sachsenheim), був облаштований окремий лікарняний табір, у якому хоч і лікували, однак можливості повноцінного лікування були обмеженими. Померлих ховали на окремому цвинтарі поблизу лікарняного табору. Після Другої світової війни, у Штутгарті існував також український табір біженців у Функен-Касерне. При таборі заснувалася православна громада УАПЦ імені святого рівноапостольного князя українського Володимира. Центр УАПЦ землі Баден-Вюртемберг знаходився неподалік від Штутгарту, у місті Есслінген. Там перебував також тодішній єпископ УГКЦ Платон. Українські церкви існували також в Людвігсбургу та Шорндорфі. У Штутгарті проживав учасник бою під Крутами в складі 1-ї Української військової школи ім. Б. Хмельницького, політв'язень радянських тюрем, протопресвітер, багаторічний настоятель церкви Святого Духа в Штутгарті Бурко Демид Григорович. У 2014 році футбольний клуб «Штутгарт» підписав контракт з 21-річним українським нападником Борисом Тащи. 2015 року за ініціативою українських активістів заснована Спілка українців у Штутгарті. Із січня 2016 року на правах оренди за «Штутгарт» виступав екснападник «Динамо» Артем Кравець. 15 вересня 2022 року за підтримки організації «Flüchtlinge und wir» місцева влада міста Герренберг відкрила безкоштовні курси для українок з дітьми, котрі перебувають у місті через російську агресію проти України. 10 жовтня 2024 року з благословення Високопреосвященнійшого Архієпископа Західноєвропейського Владики Даниїла (Зелінського) в Штутгарті утворена православна парафія святої Трійці. Примітки Джерела Факти про Німеччину / ред. Жанет Шаян, Сабіне Гіле; пер. Володимир Шелест. — Франкфурт-на-Майні: Зоцієтетс-Ферлаг, 2010. ISBN 978-3-7973-1211-2 Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Баден-Вюртемберг Географічні дані про Баден-Вюртемберг // OpenStreetMap http://www.baden-wuerttemberg.de/ [Архівовано 2 липня 2007 у Wayback Machine.]