1960

Évszázadok: 19. század – 20. század – 21. század Évtizedek: 1910-es évek – 1920-as évek – 1930-as évek – 1940-es évek – 1950-es évek – 1960-as évek – 1970-es évek – 1980-as évek – 1990-es évek – 2000-es évek – 2010-es évek Évek: 1955 – 1956 – 1957 – 1958 – 1959 – 1960 – 1961 – 1962 – 1963 – 1964 – 1965 Események Határozott dátumú események január 13–14. – A Csehszlovákia Kommunista Pártja (CSKP) Központi Bizottságának ülésén elfogadják az ország új területi felosztásának tervezetét. (A nemzetgyűlés április 9-én hagyja jóvá a tervezetet, melynek értelmében az ország 10 kerületre és 108 járásra oszlik.) február 13. – Franciaország végrehajtja első kísérleti nukleáris robbantását a Szaharában. (Ezzel belépett az atomhatalmak sorába, s 1964-re eljutott odáig, hogy a Mirage IV bombázókról bevethető atomfegyvere legyen.) március 15. Genfben kezdetét veszi az ENSZ Tízhatalmi Leszerelési Bizottság tárgyalása. A lengyel minisztertanács létrehozza a külfölddel való gazdasági, tudományos és műszaki együttműködési bizottságot. április 7–8. – A CSKP KB elfogadja az új, szocialista alkotmány tervezetét. április 21. – Brazília új fővárosa Brazíliaváros lesz. április 23. – Tenger alatti telefonkábelt építenek ki Lengyelország és Dánia között. április 27. – Togo független köztársaság lesz. (Első vezetője Sylvanus Olympio.) május 1. – A szovjetek lelőnek egy U–2-es típusú amerikai felderítő repülőgépet a Szovjetunió fölött, a hidegháború részeként nemzetközi politikai- és médiabotrány kerekedik az esetből. május 6. – Margit brit királyi hercegnő II. Erzsébet brit királynő húga hozzáment Antony Armstrong-Jones-hoz egy királyi esküvőn a Westminsteri apátságban. május 19. – A francia, brit és amerikai külügyminiszter jelentést tesz az Észak-atlanti Tanácsnak arról, hogy a párizsi csúcsértekezletet – amelyen a Szovjetunió is részt vett – 16-án feloszlatták. május 22. – A Richter-skála szerinti 9,5-ös földrengés rázza meg Chilét. május 25. – A csehszlovák nemzetgyűlés törvényt fogad el a nemzeti bizottságokról és jogkörük kiszélesítéséről. június 12. – Csehszlovákiában a nemzetgyűlési választásokon a Nemzeti Front jelöltjei a szavazatok 99,86%-át kapják. június 15. – Bodom-tavi gyilkosságok. június 24. – A részt vevő államok felbontják a formálissá vált Balkán-paktumot. június 27. – A szocialista államok kivonulnak az ENSZ Tízhatalmi Leszerelési Bizottság üléséről. június 30. – Belga Kongó elnyeri függetlenségét Belgiumtól és Kongó-Kinshasa néven önálló állammá válik. július 5–7. – A CSKP országos konferenciáján kinyilvánítják a szocializmus győzelmét Csehszlovákiában. július 11. A csehszlovák nemzetgyűlés elfogadja a „szocialista” alkotmányt, s az ország hivatalos elnevezése Csehszlovák Szocialista Köztársaságra változik. Viliam Široký vezetésével megkezdi működését az új csehszlovák kormány. július 17. – A grünwaldi csata 550 éves évfordulója alkalmából felavatják a Grünwald-emlékművet, Jerzy Bandura alkotását. július 19–25. – A lengyel kormány tiltakozó jegyzéket nyújt át a NATO-országok kormányainak Nyugat-Németország revansista politikájáról. augusztus 1. – A Dahomey Köztársaság (a mai Benin) kikiáltása. augusztus 16. – Ciprus függetlenné válik Nagy-Britanniától. szeptember 21. – Kuba nemzetgyűlése – a San José-i értekezleten elhangzottakra, vagyis az orosz befolyás elősegítésének vádjára válaszul – kiadja az „első havannai nyilatkozatát”. szeptember 23. – Nyikita Hruscsov vezetésével szovjet küldöttség érkezik New Yorkba az ENSZ 15. közgyűlésére. szeptember 24. – Csehszlovákia, Ausztria és a két német állam, az NSZK és az NDK képviselői béketalálkozót rendeznek a németek által 1942-ben elpusztított Lidicében. október 1. – Nigéria függetlenné válása. október 10. – Lengyelország, Csehszlovákia, az NDK és a Szovjetunió közös jegyzékben tiltakozik a nyugatnémet militarizmus ellen, felszólítva minden nemzetet és államot arra, hogy ne engedélyezzék, hogy a Bundeswehrt nukleáris fegyverekkel lássák el. október 12–13. – A Nyikita Hruscsov-féle „cipőfilippika” az ENSZ New Yorkban tartott, 15. közgyűlésén. (Számos korabeli forrás szerint, miután a Fülöp-szigetek küldötte bírálta a Szovjetuniót, Hruscsov sértetten lerángatta az emelvényről, dühös szónoklatot tartott, miközben nyomatékul cipőjével verte az asztalt. A botrányos szónoklat miatt a szovjet küldöttséget több ezer dolláros büntetés megfizetésére kötelezték. Állítólag a világ minden tévécsatornája élőben közvetítette az eseményt, azonban a cipős jelenetről semmiféle fénykép vagy felvétel nem maradt – bár maga Hruscsov is szerepeltette emlékirataiban, a cipőlevétel esetlegesen legenda vagy szándékosan keltett politikai PR-esemény.) október 19. – Az amerikai kormány rendeletileg betiltja a kőolaj exportját Kubába, s egyidejűleg a Kubából érkező importot. október 26–27. – Egy texasi légi bázisról először indulnak U–2-es felderítő repülőgépek Kuba fölé. november 1. – A Magyar Szocialista Munkáspárt Politikai Bizottsága (MSZMP PB) úgy dönt, hogy ha – a krasznodari száműzetésben lévő – Rákosi Mátyás engedély nélkül elhagyja a számára kijelölt lakóhelyet, önálló levelezést folytat, engedély nélkül kapcsolatokat tart fenn, akkor fegyelmi eljárást kell indítani ellene. Egyben a testület felfüggeszti párttagsága gyakorlásának jogait. november 10. – Moszkvában csúcsértekezletet tart 81 szocialista ország vezetője, amin jóváhagyják a békés egymás mellett élés hruscsovi koncepcióját, valamint elítélik a jugoszláv modellt, mint „a modern revizionizmus koncentrált kifejezőjét”. (A konferencia december 1-jével zárult.) november 17. – Eisenhower amerikai elnök megadja az Egyesült Államokba exportált lengyel áruk számára a legnagyobb kereskedelmi kedvezményt. november 28. – Mauritánia deklarálja függetlenségét Franciaországtól. november 29–december 8. – Magyar katonai küldöttség – Tóth Lajos vezérőrnagy, megbízott vezérkari főnök vezetésével – tárgyal Moszkvában. december 14. – A 18 európai ország, valamint az Egyesült Államok és Kanada által aláírt OEEC–egyezményt felváltja az Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) létrehozó egyezmény. december 16. – A lengyel kőszéntermelés első ízben haladja meg az évi 100 millió tonnát. december 18. – Kuba és Magyarország között diplomáciai kapcsolat létesül (Magyarország és Kuba kapcsolatai) december 19. – Az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlése elismeri „az algériai nép jogait az önrendelkezésre és a függetlenségre”. december 24. – Romániában Magyar Autonóm Tartomány egy részét a többségében román lakosú Brassó megyéhez csatolják. december 27. – Az Egyesült Államok, a Nemzetközi Valutaalap és több európai ország nemzeti bankja pénzügyi segítséget ígér a jugoszláv kereskedelmi és valutareformhoz. Határozatlan dátumú események február – Fidel Castro meghívására Havannába látogat Anasztasz Mikoján, a szovjet minisztertanács elnökhelyettese. március – Dwight D. Eisenhower amerikai elnök felhatalmazza a Központi Hírszerző Ügynökséget (CIA), hogy készítse elő Castro rendszerének megdöntését. július – Nyikita Szergejevics Hruscsov szovjet pártfőtitkár rakétatámadással fenyegeti meg az Egyesült államokat, ha kísérletet tenne Kuba megtámadására. az év folyamán Ghánában kikiáltják a köztársaságot, amelynek első elnöke Kwame Nkrumah. Az év témái Államok vezetőinek listája 1960-ban Emlékévek május 7. – Wrocławban központi ünnepséget tartanak abból az alkalomból, hogy az ország nyugati és északi területei 15 éve szabadultak fel a német megszállás alól. Évfordulók április 24. – A wieliczkai kősóbánya fennállásának ezeréves évfordulóját ünnepli. 1960 a filmművészetben június 16. – Bemutatják a Psycho cimű filmet. 1960 az irodalomban Kodolányi János: Vízválasztó című regénye Sarkadi Imre: Oszlopos Simeon, dráma Harper Lee: Ne bántsátok a feketerigót! című regénye. 1960 a jogalkotásban január 22. – A magyar kormány megalkotja a szennyvízbírság, valamint a szennyvíz-bevezetési díj jogrendszerét, amivel a vizek káros szennyezését szankcionálták. 1960 a légi közlekedésben 1960 a sportban február 18. - február 28. VIII. Téli olimpiai játékok – Squaw Valley, USA. 30 ország részvételével. május 13. – A Dhaulagiri hegycsúcs (tszf. 8167 m) első megmászása. augusztus 25. - szeptember 11. XVII. Nyári olimpiai játékok – Róma, Olaszország. 83 ország részvételével. A Újpesti Dózsa nyeri az NB1-et. Ez a klub kilencedik bajnoki címe. 1960 a televízióban december 9. – Útjára indul a Coronation Street című brit szappanopera, a világ egyik leghosszabb ideje futó sorozata. 1960 a tudományban Az SI-mértékegységrendszer bevezetése. Január: Az USA vízre bocsátja a haditechnika egy újabb csúcsteljesítményét, a világ első atom-tengeralattjáróját Február: Az első francia kísérleti atomrobbantás; a Szahara területén, négyre nő az ismert atomfegyverrel rendelkező országok száma (a SzU, Nagy-Britannia és USA után) A 9867-61 számú kormányrendelet bevezeti Magyarországon a hagyományos, a délkör negyvenmilliomod részére hivatkozó méterdefiníció helyett az újabbat, mely szerint „A méter olyan hosszúság, amely a 86-os tömegszámú kriptonatom 2 p10 és 5 d5 szintjei közötti átmenetnek megfelelő sugárzás vákuumban mért hullámhosszának 1650763,73-szorosával egyenlő". 1960 a vasúti közlekedésben szeptember 30. – Megszűnik a Bácsalmás – Ólegyen vasút. október 31. – Véglegesen bezárják a Bácsalmás és Csikéria közötti vasútvonalat. 1960 a zenében A csökkenő eladások miatt leállítják a világ egyik legnevesebb elektromos gitárjának, a Gibson Les Paulnak a gyártását. Megalakul a Beatles együttes. Elvis Presley: Elvis Is Back! / His Hand in Mine Frank Sinatra: Nice ’n’ Easy Születések január 4. – Michael Stipe, amerikai énekes (R.E.M.) január 8. – Balogh Pálma, világbajnok sportlövő január 22. – Michael Hutchence ausztrál zenész, énekes-dalszerző (INXS) († 1997) január 27. – Samia Suluhu Hassan, tanzániai elnök február 17. – Obersovszky Péter, magyar újságíró, szerkesztő, műsorvezető († 2015) március 10. – Aécio Neves brazil politikus, közgazdász, Minas Gerais állam volt kormányzója február 13. – Pierluigi Collina, olasz játékvezető (labdarúgás) február 18. – Greta Scacchi, olasz-ausztrál színésznő február 19. – Andrew Mountbatten Windsor, II. Erzsébet brit királynő és Fülöp edinburgh-i herceg harmadik gyermeke és második fia. február 23. – Naruhito, japán császár március 14. – Bács Tamás, magyar egyiptológus március 16. – Kaszás Attila, magyar színész († 2007) március 17. – Szegedi Csaba, festőművész március 21. – Ayrton Senna, brazil autóversenyző, Formula–1-es világbajnok († 1994) március 25. – Steve Norman, angol zenész, a Spandau Ballet szakszofonosa április 4. – Hugo Weaving, ausztrál színész április 6. – Kamondi Zoltán, magyar filmrendező († 2016) április 15. – Fülöp belga király, II. Albert belga király fia és Belgium királya április 16. – Pierre Littbarski, világbajnok német labdarúgó április 16. – Rafael Benitez, spanyol labdarúgóedző április 26. – Roger Taylor angol zenész, a Duran Duran dobosa április 30. – Ö. Kovács József magyar történész, levéltáros május 8. – Igor Presznyakov, orosz gitárművész, zenész, énekes május 10. Bono ír rockénekes, zeneszerző, szövegíró John Curtis amerikai politikus május 14. – Gyurácz József magyar ornitológus, főiskolai tanár június 1. – Vlagyimir Jevgenyjevics Krutov kétszeres olimpiai bajnok szovjet-orosz jégkorongozó († 2012) június 2. – Tony Hadley, angol popénekes, dalszövegíró, rádió műsorvezető, a Spandau Ballet frontembere június 20. - Nigel John Taylor, angol basszusgitáros (Duran Duran) június 22. – Adam Schiff amerikai politikus augusztus 7. – David Duchovny, amerikai színész augusztus 10. – Antonio Banderas, spanyol színész augusztus 13. – Phil Taylor, angol dartsjátékos augusztus 14. – Sarah Brightman, brit énekesnő augusztus 17. – Sean Penn, amerikai színész augusztus 31. Haszan Naszr Alláh, a libanoni Hezbollah vezetője szeptember 9. – Hugh Grant, angol színész szeptember 10. – Colin Firth Oscar- és Golden Globe-díjas angol színész szeptember 14. – Róth Antal magyar labdarúgó, edző szeptember 14. – Melissa Leo, Oscar- és Golden Globe-díjas amerikai színésznő szeptember 17. – Damon Hill, brit autóversenyző, Formula–1-es világbajnok szeptember 23. – Kőszegi Ákos színész október 3. – Ivancsics Ilona, Jászai Mari-díjas magyar színésznő október 6. – Yves Leterme, flamand miniszterelnök október 7. – Szaniszló Ferenc magyar újságíró, riporter október 8. – Craig Mello, a molekuláris orvostudomány amerikai professzora október 18. – Jean-Claude Van Damme, belga színész október 30. – Diego Armando Maradona, világbajnok argentin labdarúgó, edző († 2020) november 9. – Andreas Brehme, világbajnok német labdarúgó († 2024) november 14. – Prukner László labdarúgó, vezetőedző november 18. – Kim Wilde, angol popénekesnő november 18. – Elizabeth Perkins, amerikai színésznő november 22. – Christopher Ciccone, amerikai vizuális művész, enteriőrtervező és designer, Madonna öccse († 2024) november 23. – Font Sándor, magyar politikus november 25. – Amy Grant, amerikai gospel énekesnő november 25. – ifj. John Fitzgerald Kennedy, amerikai jogász, John Fitzgerald Kennedy fia († 1999) november 27. – Julija Volodimirivna Timosenko, ukrán politikus november 30. – Gary Lineker, angol labdarúgó december 2. – Herendi Gábor, Balázs Béla-díjas magyar filmrendező, producer, forgatókönyvíró december 3. – Daryl Hannah, amerikai színésznő december 10. – Kenneth Branagh, északír színész, rendező Halálozások január 4. – Albert Camus, Nobel-díjas francia író (* 1913) január 7. – Kövér János földbirtokos, országgyűlési képviselő (* 1895) január 12. – Nevil Shute, angol író (* 1899) január 24. – Edwin Fischer, svájci zongorista (* 1886) február 2. – Huszka Jenő, zeneszerző (* 1875) február 3. – Fred Buscaglione, olasz színész, énekes (* 1921) február 10. – Aloysius Stepinac, katolikus prelátus (* 1898) február 11. – Dohnányi Ernő, karmester (* 1877) február 22. – Apáthi Imre, rendező (* 1909) február 29. – Walter Yust, amerikai enciklopédiaszerkesztő (* 1894) március 1. – Gellért Endre, főrendező (* 1914) március 2. – Stanisław Taczak, lengyel tábornok (* 1874) március 17. – Mattis Teutsch János, festő, szobrász, grafikus (* 1884) április 1. – Tuanku Abdul Rahman ibni Almarhum Tuanku Muhammad, maláj király (* 1895) április 17. – Eddie Cochran, amerikai énekes (* 1938) április 24. – Max von Laue, Nobel-díjas német fizikus (* 1879) május 6. – Ábrahám Pál, operettszerző (* 1892) május 8. – J. H. C. Whitehead, brit matematikus (* 1904) május 30. – Borisz Leonyidovics Paszternak, Nobel-díjas orosz költő, író (* 1890) május 31. – Walther Funk, német nemzetiszocialista politikus (* 1890) június 25. – Tommy Corcoran, amerikai baseballjátékos (* 1869) június 27. – Lottie Dod, angol atléta (* 1871) június 28. – Esterházy Móric, magyar arisztokrata, politikus, miniszterelnök (* 1881) július 15. – Set Persson, svéd kommunista politikus (* 1897) július 16. – Albert Kesselring, II. világháborús német tábornok (* 1885) július 27. – Ethel Lilian Voynich, író, zeneszerző, aktivista (* 1864) augusztus 29. – Vicki Baum, osztrák író (* 1888) augusztus 30. – Szőnyi István, festőművész (* 1894) szeptember 1. – Hiszamuddin Alam Sah ibni Almarhum Szultán Alaeddin Szulejmán Sah, maláj király (* 1898) szeptember 5. – Király József katolikus pap, újságíró, lapkiadó, országgyűlési képviselő (* 1897) szeptember 6. – Piller György, kétszeres olimpiai bajnok vívó (* 1899) szeptember 7. – Wilhelm Pieck, az NDK elnöke (* 1876) szeptember 9. – Jussi Björling, svéd tenor (* 1911) szeptember 13. – Weiner Leó, zeneszerző (* 1885) október 3. – Timár József, színművész (* 1902) október 16. – Valdemar Langlet svéd író, újságíró, nyelvész, 1944-ben a Svéd Vöröskereszt budapesti főmegbízottjaként az embermentő akciók egyik irányítója (* 1872) november 2. – Dimitrisz Mitropulosz, görög karmester zeneszerző, zongorista (* 1896) november 5. – Mack Sennett, kanadai filmproducer és -rendező (* 1880) november 5. – Johnny Horton, amerikai countryénekes (* 1925) november 16. – Clark Gable, amerikai filmszínész (* 1901) december 26. – Watsuji Tetsuro, japán filozófus (* 1889) Nobel-díjasok A Nobel-díjat a svéd Alfred Nobel alapította, 1901 óta adják át, melyet a Svéd Királyi Tudományos Akadémia ítél oda a tudomány, az irodalom és humanitárius területen kimagasló eredményt elért magánszemélyeknek, illetve intézményeknek. Jegyzetek Források ↑ Baló–Lipovecz: Tények Könyve '92. Szerk. Baló György–Lipovecz Iván. [Budapest]: Ráció. 1992. ↑ Matz: Matz, Klaus-Jürgen (2003). Ki mikor uralkodott, kormányzott?. fordította: Hulley Orsolya. Magyar Könyvklub, Budapest. ISBN 963 547 849 6.