1985

1985 (MCMLXXXV) je bilo navadno leto, ki se je po gregorijanskem koledarju začelo na torek. Leto je bilo proglašeno za mednarodno leto mladih. Dogodki 15. januar – Narodni kongres Brazilije izvoli Tancreda Nevesa za predsednika Brazilije, s čimer se konča 21-letno obdobje vojaške vladavine v državi. 28. januar – skupina glasbenikov z imenom USA for Africa posname dobrodelni singl »We Are the World«. 16. februar – Izrael prične z umikom vojaških enot iz Libanona. 3. marec – potres z močjo 8,0 po momentni magnitudni lestvici prizadene območji mest Santiago in Valparaíso v Čilu. 8. marec – avtomobil-bomba, nastavljen v Bejrutu v poskusu atentata na verskega voditelja Mohameda Huseina Fadlalaha, ubije 80 ljudi. 11. marec – Mihail Gorbačov postane generalni sekretar Komunistične partije Sovjetske zveze in de facto voditelj države. 17. marec – v japonskem mestu Cukuba odprejo svetovno razstavo Expo '85. 15. april – Južna Afrika odpravi prepoved medrasnih porok. 16. maj – znanstveniki Britanske antarktične odprave oznanijo obstoj ozonske luknje. 25. maj – tropski ciklon povzroči smrt okrog 10.000 ljudi v Bangladešu. 14. junij – pet držav članic Evropske gospodarske skupnosti podpiše Schengenski sporazum in ustvari Schengensko območje brez mejnega nadzora na notranjih mejah. 17. – 24. junij – na krovu raketoplana Discovery (misija STS-51-G) poleti v vesolje prvi Arabec in prvi musliman, Sultan bin Salman bin Abdul-Aziz Al Saud. 13. julij – dobrodelna koncerta Live Aid v Londonu in Filadelfiji zbereta preko 50 milijonov funtov za pomoč žrtvam lakote v Etiopiji. 24. julij – podjetje Commodore predstavi prvi računalnik Amiga. 1. september – raziskovalci odkrijejo razbitino ladje RMS Titanic 19. september – v potresu v Mexico Cityju z močjo po Richterjevi lestvici umre okrog 10.000 ljudi. 3. oktober – prvi polet raketoplana Atlantis. 7. oktober – pripadniki Palestinske osvobodilne fronte ugrabijo potniško ladjo Achille Lauro in zahtevajo izpustitev članov PLO iz izraelskih zaporov. 12. november – popolni sončev mrk je viden nad Antarktiko. 13. november – izbruh ognjenika Nevado del Ruiz blizu mesta Armero v Kolumbiji zahteva 23.000 žrtev. 14. november – tajni sestanek med slovenskimi in srbskimi intelektualci v gostilni Mrak v Ljubljani na katerem med drugim ugotovijo, “da je z obstoječo Jugoslavijo, v kateri se vsi počutimo le slabo, konec”, ter se sprejo glede pogledov kako naj bo urejena tretja Jugoslavija. 19. november – v Ženevi se prvič sestaneta ameriški predsednik Ronald Reagan in sovjetski voditelj Mihail Gorbačov. 20. november – podjetje Microsoft predstavi prvo različico svojega operacijskega sistema Windows. 16. december – John Gotti postane šef mafijske družine Gambino po umoru Paula Castellana in Thomasa Bilottija. 27. december – v terorističnih napadih organizacije Abuja Nidala na letališčih v Rimu in na Dunaju umre 18 ljudi, 120 je ranjenih. Svetovna populacija Rojstva 7. januar – Lewis Hamilton, britanski dirkač Formule 1 22. januar – Jure Henigman, slovenski dramski igralec 5. februar – Cristiano Ronaldo, portugalski nogometaš Damjan Murko, slovenski pevec zabavne glasbe, samopromotor 28. februar – Jelena Janković, srbska tenisačica Rok Urbanc, slovenski smučarski skakalec 26. marec – Keira Knightley, ameriška igralka 10. april – Matija Čakš, slovenski veterinar in politik. 24. maj – Jernej Vrtovec, slovenski politik in teolog 5. junij – Nejc Gazvoda, slovenski pisatelj, režiser in scenarist 10. junij – Rok Perko, slovenski smučar 27. junij – Svetlana Kuznecova, ruska tenisačica 30. junij – Michael Phelps, ameriški plavalec 2. julij – Ashley Tisdale, ameriška pevka, igralka in fotomodel 9. julij – Mirza Begić, slovenski košarkar 14. julij – Tina Marinšek, slovenska pevka 25. julij – Nelson Piquet mlajši, brazilski dirkač Formule 1 26. julij – Gaël Clichy, francoski nogometaš 29. september – Dani Pedrosa, španski motociklistični dirkač 1. oktober – Tiruneš Dibaba, etiopska atletinja 8. oktober – Bruno Mars, ameriški pevec 16. oktober – Casey Stoner, avstralski motociklistični dirkač 24. oktober – Wayne Rooney, angleški nogometaš 18. november – Allyson Felix, ameriška atletinja 25. november – Franjo Oset, slovenski glasbenik Smrti 4. januar – Brian Gwynne Horrocks, britanski general (* 1895) 6. januar – Vladimir Konstantinovič Kokkinaki, ruski preskusni pilot (* 1904) 14. januar – Lama Anagarika Govinda (Ernst Lothar Hoffman), nemški tibetanski budistični filozof (* 1898) 4. februar – Svetozar Ilešič, slovenski geograf (* 1907) 5. februar – Franc Kolenc, slovenski pisatelj, novinar in duhovnik (* 1908) 26. februar – Tjalling Koopmans, nizozemski ekonomist, nobelovec (* 1910) 10. marec – Konstantin Černenko, ruski politik (* 1911) 28. marec – Marc Chagall, belorusko-francoski slikar (* 1887) 1. april – Adolf Drolc, slovenski zdravnik (* 1914) 11. april – Enver Hoxha, albanski politik in diktator (* 1908) 21. april – Tancredo Neves, brazilski politik (* 1910) 5. maj – Angela Vode, slovenska pedagoginja in aktivistka (* 1892) 16. junij – Heinrich Böll, nemški pisatelj, nobelovec (* 1917) 17. julij – Susanne Langer, ameriška filozofinja (* 1895) 31. avgust – Frank Macfarlane Burnet, avstralski zdravnik in virolog, nobelovec (* 1899) 4. september – Mira Mihelič, slovenska pisateljica in prevajalka (* 1912) 7. september – George Pólya, madžarsko-ameriški matematik, fizik in metodolog (* 1887) 10. september – Ernst Julius Öpik, estonski astronom (* 1893) 19. september – Italo Calvino, italijanski pisatelj in novinar kubanskega rodu (* 1923) 30. september – Charles Francis Richter, ameriški fizik in seizmolog (* 1900) 6. oktober – Ludvik Čepon, slovensko-ameriški filozof, župnik in profesor teologije (* 1906) 10. oktober – Yul Brynner, ameriški igralec (* 1920) George Orson Welles, ameriški režiser, novinar, igralec in radijec (* 1915) 22. oktober – Thomas Townsend Brown, ameriški fizik (* 1905) 29. oktober – Jevgenij Mihajlovič Lifšic, ruski fizik (* 1915) 16. december – Paul Castellano, italijansko-ameriški mafijec (* 1915) 27. december – Dian Fossey, ameriška zoologinja (* 1932) Nobelove nagrade Fizika – Klaus von Klitzing Kemija – Herbert A. Hauptman, Jerome Karle Fiziologija ali medicina – Michael S. Brown, Joseph L. Goldstein Književnost – Claude Simon Mir – Mednarodni zdravniki proti jedrski vojni Ekonomija – Franco Modigliani