1960

1960 (MCMLX) fon un any bixest començat en divendres. Esdeveniments Països Catalans 19 de maig - Barcelona: s'hi esdevenen els Fets del Palau de la Música: la interpretació del Cant de la Senyera provoca mesures de repressió contra el catalanisme per part de les autoritats franquistes. Resta del món 29 de febrer - Agadir: Un terratrèmol sacseja la ciutat marroquina, amb una magnitud de 5,9 a l'escala de Richter durant 15 segons, i provocà la mort d'un terç de la població de la ciutat, que tenia aleshores uns 45.000 habitants. 5 de març Els Estats Units: llicencien de l'Armada Elvis Presley. L'Havana, Cubaː Alberto Korda fa la fotografia Guerrillero Heroico, un retrat del Che que esdevindria una imatge icònica del segle xx. 4 d'abril Independència del Senegal. Los Angeles, Califòrnia: Ben-hur guanya 11 estatuetes a la 32a Gala dels Oscars. 21 d'abril - el Brasil: Brasília esdevé oficialment la capital del país i Rio de Janeiro ho deixa de ser. 22 de maig - Valdivia (Xile): s'hi esdevé el moviment sísmic més potent mai registrat: tingué una magnitud de 9,5 en l'escala de Richter i causà gairebé 5.000 morts; provocà un tsunami que recorregué el Pacífic i feu 138 morts al Japó, 61 a Hawaii, 32 a les Filipines i danys considerables a totes les costes d'aquest oceà. 30 de setembre - Estats Units: s'estrena la sèrie sèrie d'animació d'Els Picapedra (en anglès The Flintstones) de la productora Hanna Barbera Productions a la cadena estatunidenca ABC. 28 de novembre - Mauritània: aquest país s'independitza de França. Premis Nobel Naixements Països Catalans 19 de gener - Roquetes, Tarragona: Mercè Lleixà i Chavarria, actriu catalana. 26 de gener - Polinyà: Montserrat Boix Piqué, periodista i activista feminista catalana. 3 de març - Reus, Baix Camp: Dolors Murillo i Cabré, advocada i política catalana. 7 de març - Barcelona: Mercè Lorente i Casafont, filòloga catalana, membre numerària de l'Institut d'Estudis Catalans. 10 de març - Artesa de Segre: Àngels Ponsa i Roca, professora i política catalana, ha estat diputada al Parlament de Catalunya. 19 de març - Xàtiva, la Costera: Pep Gimeno «Botifarra», cantaor tradicional valencià. 9 d'abril - Barcelona: Isabel Coixet, directora de cinema. 12 d'abril - Sant Feliu de Guíxols: Ester Xargay Melero, poeta, vídeo-artista i agitadora cultural (m. 2024). Amposta: Lluïsa Lizarraga i Gisbert, mestra i política catalana, ha estat diputada al Congrés dels Diputats. 24 d'abril - El Vendrell: Carlota Baldrís i Rafecas, compositora i pedagoga musical. 25 d'abril - Maçanet de la Selvaː Montse Assens i Borda, poetessa, pintora i fotògrafa catalana. 11 de juny - València: Carme Manuel Cuenca, professora universitària de literatura, novel·lista, assagista, traductora i acadèmica de l'AVL. 13 de juny - Mallorca: Magda González i Crespí, presidenta de Forum Musicae. Fundadora del Cor i l'Orquestra de Joves Intèrprets dels Països Catalans 18 de juliol - Lleidaː Dolors Miquel i Abellà, poeta catalana. 19 de juliol - Sabadell: Anna Cabeza, periodista i escriptora catalana. 3 d'agost - Casserres (Berguedà): Hermínia Mas, escriptora catalana. 6 d'agost - Manresa, Bages: Rosa Maria Miró i Roig, matemàtica catalana. 7 d'agost - Alboraia, Horta Nord: Rosana Pastor, actriu valenciana. 10 d'agost, Almenarː Maria Dolors Coll Magrí, poeta catalana. 24 d'agost, Inca: Caterina Valriu Llinàs, coneguda com a Catalina Contacontes, escriptora i filòloga. València: César Cano Forrat, compositor i director d'orquestra valencià. 27 d'agost - Artesa de Segre: Conxita Marsol Riart, advocada i política al Principat d'Andorra, cònsol major d'Andorra la Vella. 4 de setembre - L'Hospitalet de Llobregat, Barcelonès: Marta Balletbò-Coll, actriu, directora, productora i guionista de cinema. 4 d'octubre - Barcelona: Ramon Pellicer i Colillas, periodista català. 11 de setembre - Barcelona: Albert Cuesta, periodista i activista digital català. 15 de setembre - Barcelona: Carme Conesa Hernández, actriu catalana. 28 de setembre - Barcelona: Carolina Kun Galofré, nedadora catalana, campiona de Catalunya i campiona d'Espanya. 1 de novembre - Lleidaː Marta Alòs i López, escriptora i diputada catalana al Parlament. 3 de novembre - Barcelona: Berta Veiga Vila, entrenadora i jutgessa internacional de gimnàstica rítmica. 28 de novembre - Bétera (Camp de Túria): Vicent Partal i Montesinos, periodista valencià. 1 de desembre - València: Concha Andrés Sanchis, farmacèutica i política valenciana, alcaldessa de Montcada i diputada a Corts. 11 de desembre - Haslemere, Anglaterra: Rachel Portman, compositora de cinema que guanyà l'Oscar a la banda sonora per Emma. Resta del món 5 de gener, Prefectura de Shizuoka, Japó: Shinobu Ikeda, futbolista. 9 de febrer, Mount Ayr, Iowa, USA: Peggy Whitson, científica bioquímica, astronauta i Cap d'Astronautes de la NASA. 1 de març, Madrid: María Ángela Nieto Toledano, bioquímica i biòloga molecular espanyola. 14 de març, Califòrniaː Heidi Hammel, astrònoma planetària que ha estudiat àmpliament Neptú i Urà. 16 de març, Šaľa, Eslovàquia: Attila Kaszás, actor hongarès. 19 de març, Oberland bernès, Suïssa: Maria Friedman, actriu britànica de teatre musical. 21 de març, Ourense, Galícia: Elena Espinosa, economista i política gallega, ha estat Ministra d'Agricultura, Pesca i Alimentació. 23 de març, Tòquio: Yōko Tawada, escriptora japonesa, doctora en literatura alemanya, viu a Alemanya, escriu en japonès i alemany. 26 de març, Miami, Florida, Estats Units: Catherine Keener, actriu estatunidenca. 29 de març, Madrid: Irene Garrido Valenzuela, economista i política espanyola, ha estat diputada al Congrés. 31 de març, Santa Cruz de la Sierra: Eduardo Rózsa Flores, actor, productor de cinema, escriptor, poeta, publicista i soldat en guerres iugoslaves 4 d'abril, Burgos: Yolanda Barcina Angulo, farmacèutica i política espanyola, alcaldessa de Pamplona i presidenta del Govern de Navarra. Lincoln, Lincolnshire: Jane Eaglen, soprano anglesa. 16 d'abril, Madrid, Espanya: Rafael Benítez Maudes, entrenador de futbol espanyol. 28 d'abril, Devínska Nová Ves, Txecoslovàquia: Peter Pišťanek escriptor eslovac. 7 de maig, Madrid: Almudena Grandes, escriptora espanyola. 10 de maig, Dublín, Irlanda: Paul David Hewson (Bono), cantant irlandès de la formació U2. 28 de juny, Ciutat de Mèxic: Busi Cortés, cineasta, guionista, documentalista i professora mexicana. 29 de juny, Mons, Valònia: Carl Norac, escriptor de poesia i literatura infantil. 14 de juliol, Dolton, Illinois, Jane Lynch, actriu, cantant i comediant estatunidenca. Moscou: Polina Dàixkova, popular escriptora russa de novel·la negra. 24 de juliol, Orà, Algèria: Catherine Destivelle, escaladora i alpinista francesa. 29 de juliol, Niça (França): Didier van Cauwelaert, escriptor i guionista francès d'origen belga. Premi Goncourt de l'any 1994. 30 de juliol, Berna: Marcus Pfister il·lustrador suís de llibres infantils. 1 d'agost, Oviedo, Astúries: Cristina del Valle, cantant i activista espanyola en la lluita contra de la violència de gènere. 3 d'agost, Sofia: Anna-Maria Ravnopolska-Dean, arpista búlgara i compositora. 4 d'agost, Valladolid, Espanya: José Luis Rodríguez Zapatero, president del Govern d'Espanya des del 16 d'abril del 2004 i secretari general del PSOE des del 22 de juliol del 2000. Chicago, Illinois: Deborah Voigt, soprano lírico-dramàtica estatunidenca. 7 d'agost, Alboraia, Horta Nord: Rosana Pastor, actriu valenciana de teatre, cinema i televisió. 8 d'agost, Soest, Westfàlia: Ralf König, dibuixant de còmics de temàtica gai. És el creador dels primers còmics de temàtica homosexual llegits de manera massiva també per heterosexuals. 14 d'agost, Berkhampstead, Anglaterra: Sarah Brightman, cantant soprano de coloratura lírica, actriu i ballarina anglesa. 16 d'agost, La Plata: María Claudia Falcone, estudiant i militant de drets estudiantils, desapareguda el 16 de setembre de 1976. 19 d'agost, Roubaix, França: Luc Dormieux, funcionari, professor i investigador francès. 26 d'agost, Andorra la Vella: Roser Suñé Pascuet, mestra, filòloga i política andorrana, Síndica General d'Andorra. 2 de setembre, Paramaribo: Ruth Jacott, cantant de soul surinamo neerlandesa, actriu de teatre musical. 4 de setembre, Victòria, Austràlia: Jocelyn Moorhouse, directora de cinema i guionista australiana. 5 de setembre, Somero, Finlàndia: Karita Mattila, soprano finlandesa, una de les grans exponents del cant líric de la seva generació. 9 de setembre, Londres, Anglaterra: Hugh Grant, actor britànic. 10 de setembre, Lock Haven, Pennsilvània, Estats Units: Alison Bechdel, autora de còmics estatunidenca. 11 de setembre, Filadèlfia: Annie Gosfield, compositora que treballa els límits entre la música notacional i la improvisada. 14 de setembre, Nova York, Estats Units: Melissa Leo, actriu estatunidenca. 18 de setembre, Madrid: Elena Valenciano Martínez-Orozco, política espanyola; ha estat diputada al Congrés i eurodiputada. 19 de setembre, Lutsk: Oksana Zabujko, escriptora ucraïnesa. 19 d'octubre, New Haven, Connecticut (EUA): Craig Cameron Mello, metge genetista nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2006. 20 d'octubre, Gabela, Kwanza-Sud: Ana de Santana —o Ana Koluki—, escriptora angolesa. 29 d'octubre, Mirzakent, RSS del Kazakhstan: Vladímir Kim, empresari i oligarca kazakh d'ascendència coreana. 30 de setembre, Salamanca: Ramón García Mateos, poeta i professor espanyol. 30 d'octubre, Buenos Aires, Argentina: Diego Armando Maradona “El Pibe”, futbolista argentí. 5 de novembre, Londres: Tilda Swinton, actriu de teatre i cinema i productora britànica. Gaza: Khalil al-Hayya, polític i líder de Hamàs. 11 de novembre, Sarajevo, Bòsnia i Hercegovina: Hedina Sijerčić, periodista i poetessa romaní, que escriu en el dialecte gurbeti. 18 de novembre, Madrid: Mercedes Pérez Merino, sindicalista i política espanyola. Sarighamish (Turquia): Yeşim Ustaoğlu, guionista i directora de cinema turca. 27 de novembre, Dnipropetrovsk, Ucraïna Soviètica: Iúlia Timoixenko, política ucraïnesa, dos cops primera ministra d'Ucraïna. 3 de desembre, Chicago: Daryl Hannah, actriu estatunidenca. Fort Bragg, Carolina del Nord: Julie Anne Smith, més coneguda com a Julianne Moore, actriu estatunidenca. 8 de desembre, Ankara, Turquia: Zehra İnci Özdil, directora d'orquestra turca. 13 de desembre, Lefkoşa: Sibel Siber, política turcoxipriota, la primera dona Primera Ministra de la Rep. Turca de Xipre del Nord. 14 de desembre, Weißenfels, Romy Saalfeld, remadora alemanya que competí amb l'RDA, medalla d'or als JJOO de Moscou. Charleston: Catherine Coleman, química estatunidenca i astronauta de la NASA. 18 de desembre, Peraleda del Zaucejo, Extremadura: María Antonia Trujillo, política espanyola, ha estat Ministra d'Habitatge. 22 de desembre, Nova York (EUA): Jean-Michel Basquiat, fou un pintor nord-americà (m. 1988) 29 de desembre, Shizuoka, Japó: Kayoko Kishimoto, actriu, escriptora i cantant japonesa. Yerevan, Armènia: Ashot Shiroian, productor i compositor de vídeos Madrid: Marta María Pastor, periodista i poeta. Necrològiques Països Catalans 3 de gener - Barcelona: Marta Fàbregas i Berenguer, directora de doblatge, escriptora i dramaturga catalana (n. 1920) 5 de gener - Sant Celoni (Vallès Oriental): Francesc Sabaté Llopart, conegut com a Quico Sabaté, militant anarquista i maqui, mort per la Guàrdia Civil. 12 de gener - Madrid: Pere Puig i Adam, pedagog i matemàtic català (n. 1900). 16 de febrer - Tolosa: Nativitat Yarza, primera alcaldessa a Catalunya i a Espanya elegida democràticament (n. 1872). 26 de març - Barcelona, Barcelonès: Teresa Amatller i Cros, empresària i mecenes catalana (n. 1873). 29 de març - Manresa: Antònia Guitart Orriols, col·laboradora activa de la resistència antifranquista del maquis. 30 de març - Atenes, Grècia: Eleni Lambiri, compositora i directora d'orquestra grega (n. 1889). 28 de juny - Lió (França): Jaume Vicens i Vives, historiador, escriptor, catedràtic i editor català. 24 d'agost: Sabadell (Vallès Occidental): Joan Montllor i Pujal, excursionista i escriptor sabadellenc. Palamósː Maria Trias Joan, empresària hotelera catalana (n. 1892). 5 de setembre - Maizières-lès-Metz: Marjory Warren, metgessa considerada la mare de la medicina geriàtrica (n. 1897). 24 de setembre - Sway, Hampshire, Anglaterra: Lottie Dod, esportista anglesa (n. 1871). 15 d'octubre - Barcelona: Leonor Ferrer Girabau, primera dona delineant d'Espanya. 21 d'octubre - Barcelona: Ferran Casablancas i Planell, empresari català, que va revolucionar la indústria cotonera al primer quart del segle xx (n. 1874). 20 de novembre, Barcelona: Maria Pi Ferrer, mestra, activista política, escriptora catalana. 22 de novembre - Barcelona: Josefina Solsona i Querol, escriptora catalana (n. 1907). 28 de desembre - Sabadell: Vicenç Renom i Costa, arqueòleg català (n. 1881). Resta del món 4 de gener - Villeblevin (França): Albert Camus, escriptor (n. 1913). 7 de gener - Kensington, RU, Dorothea Douglass Lambert Chambers, tennista britànica, guanyadora en set ocasions del Torneig de Wimbledon (n. 1878). 18 de gener - Los Angeles: Gladys Bentley, cantant i pianista estatunidenca, artista lesbiana de blues. 4 de març -Nova York (EUA): Leonard Warren, baríton estatunidenc.(n. 1911) 16 de març, Barcelona: Francesc Gallart i Monés, digestòleg català (n. 1880). 22 de març, Cambridge: Agnes Arber, botànica i historiadora de la ciència britànica (n. 1879). 24 de març, Vílnius, Lituània: Elena Laumenskienė, pianista, professora i compositora lituana (n. 1880). 27 de març - Madrid (Espanya): Gregorio Marañón y Posadillo, metge, escriptor i polític espanyol. 24 d'abril - Berlín (Alemanya): Max von Laue, físic alemany, Premi Nobel de Física 1914 (n. 1879). 28 d'abril - Santiago de Xile (Xile): Carlos Ibáñez del Campo,militar, polític i dictador xilè. Va ser President de la República en dues ocasions. (n. 1877) 14 de maig - Nova York (EUA): Lucrezia Bori, cèlebre cantant valenciana d'òpera, soprano lírica (n. 1887). 27 de maig - Saragossa: Jenara Vicenta Arnal Yarza, primera doctora en Ciències Químiques d'Espanya (n. 1902). 29 de maig - Sofia, Bulgària: Dimitrana Ivanova, reformista educativa, sufragista i activista dels drets de les dones (n. 1881). 30 de maig - Peredelkino, URSS: Borís Pasternak, escriptor rus, Premi Nobel de Literatura 1958 (que refusà) (n. 1890). 31 de maig -Anvers (Bèlgica): Willem Elsschot, escriptor i empresari belga (n. 1882). 14 de juny, Bucarest: Ana Pauker, líder comunista romanesa que fou Ministra d'Afers Exteriors (n. 1893). 21 de juny, Pembroke, Massachusetts: Mary Foster, bioquímica, investigadora i pedagoga estatunidenca (n. 1865). 26 de juliol, Leamington: Maud Menten, metgessa canadenca, feu importants contribucions a la cinètica enzimàtica i la histologia (m. 1960). 9 d'agost - Oyster Bay, Nova York, EUA: Evelyn Pierce, actriu cinematogràfica estatunidenca. 24 d'agost, Itàlia: Roberto Draghetti, Actor de veu italià († 2020) 29 d'agost - Hollywood, Califòrnia: Vicki Baum, escriptora austríaca (n. 1888). 13 de setembre - Budapest, Hongria: Leó Weiner, compositor i professor hongarès (n. 1885). Kaiserswerth: Hedda Eulenberg, traductora alemanya. 22 de setembre - Londres: Melanie Klein, psicoanalista britànica d'origen austríac (n. 1882). 27 de setembre - Addis Abeba: Sylvia Pankhurst, artista pintora, política feminista i sufragista britànica (n. 1882). 7 d'octubre - Londres (Regne Unit): William Dennis Elcock, filòleg romanista i professor universitari britànic, especialitzat en l'estudi de les llengües romàniques de França i dels Pirineus. 20 d'octubre -Tenterden, Kentː Christabel Marshall, activista britànica pel sufragi femení, dramaturga i escriptora (n. 1871). 2 de novembre - Hamburg: Anni Holdmann, atleta alemanya, medallista olímpica l'any 1928 (n.1900). 25 de novembre - Ojo de Agua, República Dominicana: Les germanes Mirabal, en un accident de trànsit provocat per agents de Trujillo. 7 de desembre - Brussel·les: Clara Haskil, pianista romanesa. Referències