Бакинський державний університет

Бакинський державний університет (БДУ) (азерб. Bakı Dövlət Universiteti (BDU)) — державний університет, розташований у Баку, Азербайджан. Історія Заснований 1 вересня 1919 року Парламентом Азербайджанської Демократичної Республіки. Відкритий 1920 як Бакинський державний університет. Університет розпочав свою діяльність з історико-філологічного, фізико-математичного, юридичного та медичного факультетів, на які було зараховано 1094 студенти. Першим ректором БДУ був В. І. Розумовський, колишній професор хірургії Казанського університету. 1924 університету присвоєно найменування Азербайджанський державний університет (АДУ), а в 1934 — ім'я С. М. Кірова. 1950-ті На кінець 1950-х в університеті було 9 факультетів: фізичний, механіко-математичний, хімічний, історичний, філологічний, сходознавства та інші. На 52 кафедрах АДУ — 42 професори, 211 доцентів і кандидатів наук, 88 викладачів. Викладання проводиться азербайджанською і російською мовами. При АДУ діє аспірантура, вечірній і заочний відділи. Число студентів (1958) — 5 500 чол., в тому числі 2 500 заочників. Значне місце в діяльності АДУ займає науково-дослідна робота. Розробка багатьох наукових проблем здійснюється у співдружності з вченими інших республік СРСР, зокрема з українськими вченими. Так, питання походження і формування покладів нафти, розробки та експлуатації нафтових родовищ розв'язуються геологами АДУ спільно з вченими АН УРСР, Львівського державного університету. 1970-ті На кінець 1970-х в університеті було вже 14 факультетів: історичний, філологічний, журналістики, сходознавства, бібліотекознавства та бібліографії, юридичний, прикладної математики, механіко-математичний, фізичний, хімічний, біологічний, геолого-географічний, навчання іноземних громадян, підвищення кваліфікації. При університеті працює обчислювальний центр, астрономічна станція, понад 30 лабораторій, музеї — біологічний та корисних копалин, бібліотека (бл. 1,6 млн одиниць зберігання). В 1975/76 навчальному році навчалося близько 13 тис. студентів, з них на денному відділенні понад 6 тис. Склад і структура Видання Університет видає «Вчені записки» та іншу літературу. Найвідоміші випускники Гейдар Алієв — 3-й Президент Азербайджану. Юсиф Мамедалієв — азербайджанський хімік, Президент АН Азербайджанської РСР. Гасан Алієв — азербайджанський ґрунтознавець, академік АН Азербайджанської РСР. Захід Халілов — азербайджанський механік і математик, Президент АН Азербайджанської РСР. Бахтіяр Вагабзаде — народний поет Азербайджану. Азад Мірзаджанзаде — азербайджанський учений, механік нафтогазових родовищ, академік АН Азербайджанської РСР. Аїда Імамгулієва — азербайджанський сходознавець, що стала першою жінкою-доктором наук в галузі сходознавства. Меджид Расулов — азербайджанський математик, академік Національної академії наук Азербайджану. Фейзулла Гасимзаде — доктор философських наук, академік Національної академії наук Азербайджану. Тофіг Кочарлі — азербайджанський історик, академік Національної академії наук Азербайджану. Мірджалал Пашаєв — азербайджанський письменник, вчений-літературознавець. Мамед Джафар Джафаров — азербайджанський літературознавець, академік АН Азербайджанської РСР. Фарамаз Магсудов — азербайджанський математик, Президент Національної академії наук Азербайджану. Абдулла Гараєв — азербайджанський фізіолог, академік АН Азербайджанської РСР Зія Буніатов — азербайджанський сходознавець, академік Національної академії наук Азербайджану. Гасан Абдуллаєв — азербайджанський фізик, Президент АН Азербайджанської РСР. Худу Мамедов — азербайджанський кристалограф, член-корреспондент Національної академії наук Азербайджану. Ашраф Гусейнов — азербайджанський математик, академік АН Азербайджанської РСР. Муса Алієв — доктор геолого-мінералогічних наук, Президент АН Азербайджанської РСР. Солтан Мехтієв — азербайджанський хімік, академік АН Азербайджанської РСР. Гейдар Гусейнов — азербайджанський філософ, академік АН Азербайджанської РСР, лауреат двох Сталінських премій Муртуза Нагієв — азербайджанський вчений у галузі хімії і технології нафти, академік Академії наук Азербайджанської РСР. Мамед Аріф Дадашзаде — азербайджанський літературознавець, критик, голова Верховної Ради Азербайджанської РСР Шафам Мехтієв — азербайджанський геолог-нафтовик, академік АН Азербайджанської РСР. Іграр Алієв — азербайджанський історик, академік Національної академії наук Азербайджану. Олександр Хакімов — азербайджанський письменник. Література Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.