NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Дом-музей Мирзы Фатали Ахундова (Шеки)

Дом-музей Мирзы Фатали Ахундова (азерб. Mirzə Fətəli Axundovun ev-muzeyi) — дом-музей видного азербайджанского писателя, драматурга и просветителя Мирзы Фатали Ахундова (1812—1878), расположенный в городе Шеки в Азербайджане. Мирза Фатали Ахундов родился в этом доме, здесь прошли детские и юношеские годы Ахундова. История Дом был построен в 1800 году. В 1811 году он был куплен отцом Мирзы Фатали Ахундова Мирзой Мухаммед Таги. В 1812 году здесь родился Мирза Фатали Ахундов. Спустя два года отец Ахундова вместе с семьёй переезжает в посёлок Хамене близ Тебриза. Когда Ахундову было 13 лет его родители развелись. Таким образом, в 1825 году, Ахундов вместе с семьей возвращается в Нуху (название Шеки до 1968 года). С этого времени воспитанием Ахундова занимался дядя его матери Ахунд Гаджи Алескер. В 1833 году Ахундов поступает во вновь открывшееся Нухинское казённое училище, но спустя год он покидает его и в 1834 году переезжает в Тифлис. В 1940 году здесь был создан дом-музей. В 2012 году, в связи с 200-летием Ахундова, завершился капитальный ремонт и реконструкция здания музея. Описание Этот дом-музей является старейшим мемориальным музеем в Азербайджане. Он был создан в 1940 году. Дом-музей занимает два здания. Первое, в котором родился Ахундов, состоит из двух комнат. Второе здание было построено позже. Здесь экспонируются личные вещи Ахундова, предметы рассказывающие о жизненном и творческом пути писателя. Дом, в котором родился Мирза Фатали Ахундов, построен в восточном стиле, о чём свидетельствуют дымоходы и полки. Двери дома очень низкие, в связи с чем, для того чтобы войти в дом и перейти из комнаты в комнату, нужно наклоняться. Как говорят экскурсоводы музея, подобная планировка была сделана для того, чтобы вошедший в дом человек совершал поклон хозяину дома, проявляя тем самым уважение к нему. Также низкое положение дверей и потолка обеспечивало прохладную температуру летом, и тёплую зимой. В другой комнате находятся личные вещи матери Ахундова. Примечания
Тезепир джамия

Тезепир джамия (на азербайджански: Təzəpir məscidi) е мюсюлмански храм в Баку, Азербайджан. История Строителството на джамията започва през 1905 година при покровителстово на Набат ханъм Ашурбейова по проект на архитект Зивербей Ахмудбейов. След смъртта на Набат ханъм, строителството за кратко е преустановено. Строежът на мюсюлманския храм е продължен от сина на меценатката и е завършен през 1914 година. Тезепир джамия функционира като действащ мюсюлмански храм само 3 години. През 1917 година избухва Октомврийската революция и джамията е затворена. В първите години на съветската власт джамията е преобразувана в киносалон, а по-късно е използвана и като хамбар. През 1943 година мюсюлманският храм отново е отворен като действаща джамия. Днес в комплекса на Тезепир джамия се намира Главното мюфтийство на Кавказкия регион. Архитектура Интериорът на джамията има площ от 1400 кв. метра и е украсен в стила на Азербайджанската живописна школа с редки образци на източната орнаментика. Михрабът и кубето на джамията са направени от висококачествен мрамор. В мъжката молитвена зала са окачени 52 пищни полилея, а в женската - 5. Женското помещение впечатлява с облицовката си от дървесина от шамфъстък. Декоративните елементи в джамията, надписите, а така също и покривите на минаретата са позлатени. Кубето, на което 6 пъти е изписано „Ля Иллаха Ил-ла Аллах“ (в превод: Няма друг бог освен Аллах), е облицовано от специален вид мрамор. Прозорците и вратите на Тезепир джамия са направени от висококачествена червена дървесина. В централната молитвена зала е постлан азербайджански килим "намазлък", който побира 72 молещи се. Бележки
Mesquita Taza Pir

La mesquita Taza Pir (àzeri: Təzə Pir məscidi) és una mesquita de tradició xiïta construïda a Bakú, a l'estat d'Azerbaidjan. Les obres van començar el 1905 i es va acabar el 1914. La filantropa azerbaidjanesa Nabat Aşurbəyova (Aşurbəyli) en va patrocinar la construcció i va encarregar-la a l'arquitecte Zivər bəy Əhmədbəyov. Després de la mort de la mecenes, la construcció es va suspendre. Aviat, però, es va reprendre amb el suport del seu fill, Hacı Abbasqulu Rzayev, i es va completar el 1914. Només tres anys després d'obrir la mesquita es va tancar degut a la Revolució d'Octubre de 1917. Amb els anys la mesquita va funcionar com a cinema i graner, i des de 1943 fins a l'actualitat com a mesquita. L'akhund de la mesquita és el Gran Muftí del Caucas, Allahşükür Hümmət Paşazadə. Referències Enllaços externs «Taza Pir Mosque in Baku - Azerbaijan» (en anglès). www.BeautifulMosque.com. Arxivat de l'original el 2017-12-03. [Consulta: 6 juny 2025]. (anglès)
Tezepir Moské

Tezepir Moske (azeri: Təzəpir məscidi) er en moske i Baku i Aserbajdsjan. Opførelsen af moskeen påbegyndtes i 1905 efter tegninger af arkitekt Ziver bej Ahmadbejov under beskyttelse af Nabat Khanum Ashurbajova. Efter beskytterens død ophørte byggeriet. Ikke længe efter fortsatte byggeriet dog under Ashurbajovas søns beskyttelse, og moskeen stod færdig i 1914. Kun tre år efter opførelsen blev bedehuset lukket i kølvandet på Oktoberrevolutionen i 1917. Moskeen blev brugt både som biograf og hølade til 1943, hvorefter bygningen igen blev moske. Moskeens akhund er stormuftien for Kaukasus Allahşükür Paşazadə. Kildehenvisninger
Tezepir-Moschee

Die Tezepir-Moschee (aserbaidschanisch Təzəpir məscidi) befindet sich in der aserbaidschanischen Hauptstadt Baku. Geschichte Der Bau der Moschee begann im Jahr 1905, Architekt war Ziver bey Ahmadbeyov unter der Schirmherrschaft von Nabat Khanum Ashurbayova. Nach dem Tod des Patrons wurde der Bau unterbrochen. Bald jedoch konnte er durch die Unterstützung von Ashurbayovas Sohn fortgesetzt werden; schließlich wurde die Moschee 1914 fertiggestellt. Nur drei Jahre nach der Eröffnung musste das Gotteshaus im Zuge der Oktoberrevolution im Jahr 1917 geschlossen werden. Über die Jahre diente die Moschee als Kino und als Scheune und schließlich von 1943 bis heute wieder als Moschee. Achund der Moschee ist derzeit der Großmufti des Kaukasus Allahşükür Paşazadə. Architektur Der Innenraum der Moschee umfasst eine Fläche von 1400 m² und ist verziert mit Ornamenten aserbaidschanischer Malkunst sowie orientalischen Mustern. Der Mihrab und die Kuppel bestehen aus Marmor, während dekorative Elemente, die Spitzen der Minarette und Beschriftungen aus Gold sind. Die Kuppel, auf der sechsmal Lā ilāha illā ʾllāh(u), also der erste Teil des islamischen Glaubensbekenntnisses Schahāda, dargestellt ist, besteht aus Qızılqaya-Gestein. Fenster und Türen des Gebäudes sind aus Mahagoni. Weblinks Мечеть Тезепир - Moschee Tezepir; Informationen (russisch) Daten auf ArchNet
Mezquita Taza Pir

La mezquita Taza Pir (también Tazapir, Teze Pir, Teze-Pir, Tezepir) es una mezquita en Bakú, Azerbaiyán. La idea de la construcción de la mezquita y la financiación fue proporcionada por una filántropa, una mujer, Nabat Ashurbeyli.​ Historia La construcción de la mezquita se inició en el año 1905 por el arquitecto Zivar bay Ahmadbayov bajo el patrocinio de Nabat Ashurbeyli. Después de la muerte de Nabat khanum, la construcción suspendió. Pero, pronto la construcción se continuó por su hijo. La inauguración de la mezquita tuvo lugar en el año 1914.​ Solamente 3 años después de la apertura de la mezquita, esta se cerró por la Revolución de Octubre, en el año 1917. A lo largo de estos años, la mezquita funcionó como cine y granero, y desde 1943 y hasta el día de hoy como la mezquita. Akhund de la mezquita es Sheikh ul-Islam y Gran muftí del Cáucaso, Allahshukur Pashazadeh. Arquitectura El interior de la mezquita cubre un área de 1400 metros cuadrados, decorado con los ornamentos de las escuelas de arte de Azerbaiyán y con los orientales. El mihrab y la cúpula de la mezquita es de mármol y los elementos decorativos de la mezquita, la parte superior de los minaretes y las inscripciones están hechos de oro. La altura de la cúpula es de un metro y medio. La cúpula, en la que está escrito 6 veces La ilaha ilallah de proclamación musulmana de fe o Shahada, está hecha de la piedra Qızılqaya (Gyzylgaya). Véase también Anexo: Mezquitas en Azerbaiyán Nabat Ashurbeyli Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Mezquita Taza Pir.
Meczet Taza Pir w Baku

Meczet Taza Pir w Baku (azer. Təzəpir məscidi) – meczet w Baku, stolicy Azerbejdżanu. Był największym meczetem w mieście do czasu otwarcia 26 grudnia 2014 meczetu Əliyeva. Meczet zbudowano w latach 1905-1914 na miejscu starszego meczetu. Dawna świątynia leżała w dzielnicy nazywanej Taza Pir, w której mieściło się wiele budynków użyteczności publicznej, w tym zamek i karawanseraj. Gdy po okresie działań wojennych z 1826, zamek i karawanseraj uległy zniszczeniu, meczet stał się głównym obiektem w dzielnicy i przyjął jej imię. Gdy miasto na przełomie XIX i XX wieku zaczęło się gwałtownie rozwijać, w miejsce starego meczetu postanowiono zbudować nowy. Inwestorem była głęboko wierząca a zarazem szanowana i wpływowa mieszkanka Baku Nabat Aşurbəyova. Budowę rozpoczęto 23 lipca 1905 a pracami kierował architekt Zivərbəy Əhmədbəyov. Dzięki swej lokalizacji, m.in. na wzgórzu, meczet stał się punktem orientacyjnym w rejonie na północ od Starego Miasta, mimo silnej rozbudowy miasta. Świątynia jest przykładem architektury monumentalnej, łączy w sobie tradycje budownictwa lokalnego z elementami architektury wschodniej, orientalnej. Meczet zbudowano na planie kwadratu o boku 19,6 m, z jedną główną salą modlitw, przykrytą kopułą. Po bokach umieszczono dwa bliźniacze minarety. Kompozycja trzyczęściowej fasady meczetu z dwoma minaretami po bokach była pierwszą tego typu w Baku i w regionie Półwyspu Apszerońskiego. Wnętrze meczetu po renowacji jest ozdobione azerskimi wzorami malarskimi i rzadkimi okazami orientalnych ornamentów. Mihrab i kopuła wykonane są z marmuru, kaplica dla kobiet – z drzewa pistacjowego, a dekoracje meczetu i zakończenia minaretów są ze złota, okna i drzwi meczetu są zaś wykonane z mahoniu. Przypisy
Мечеть Тезепир

Мечеть Тезепир (азерб. Təzəpir məscidi) — мечеть в Баку. История Строительство мечети началось 23 июля 1905 года при покровительстве меценатки Набат-ханум Ашурбековой, на территории бывшего селения Хальфедам, где в прошлом было расположено место паломничества. Архитектором строительства являлся Зивер бек Ахмедбеков. После смерти меценатки строительство было приостановлено, однако вскоре продолжилось при её сыне и было закончено в 1914 году. Профункционировав три года, в связи с Октябрьской революцией в 1917 году мечеть была закрыта. В разные годы мечеть функционировала как кинотеатр и амбар. Лишь с 1943 года и по сей день стала функционировать вновь как мечеть. В 2005 году по поручению Президента Ильхама Алиева был разработан и осуществлен проект по реконструкции мечети. 6 июля 2009 года после завершения строительно-реставрационных работ была проведена церемония открытия мечети, в которой принимал участие Президент. Ахундом мечети является Шейх-уль-ислам Гаджи Аллахшукюр Паша-заде. На территории мечети расположено здание Управления мусульман Кавказа. Архитектура Интерьер мечети имеет площадь 1400 м² и украшен узорами школы азербайджанской живописи и редкими образцами восточных орнаментов. Михраб и купол сделаны из мрамора. В мужском молельном зале имеется 52 люстры, в женском — 5. Женская молельня сделана из фисташкового дерева, металлические лестницы заменены на покрытые деревом железобетонные. Для молящихся имеется гардероб. Декоративные элементы мечети, верхушки минаретов и надписи сделаны из золота. Купол, на котором 6 раз написано «Ля Илахя Илляллах», сделан из камня Гызылгая. Высота купола составляет полтора метра. Окна и двери мечети изготовлены из красного дерева. Под углублённым на 30 сантиметров полом мечети установлена система обогрева. На полу устлан ковёр «намазлык» для 72 молящихся. Галерея Примечания СсылкиTaza Pir Mosque Архивная копия от 23 января 2008 на Wayback Machine (англ.) Мечеть Тезепир (недоступная ссылка) (азерб.) Вековая мечеть (азерб.)
Мечеть Тезепір

Мечеть Тезепір (азерб. Təzəpir məscidi) — мечеть в Баку. Історія Будівництво почалося в 1905 за покровительства меценатки Набат-ханум Ашурбекової архітектором Зівер беком Ахмедбековим. Після смерті меценатки, будівництво припинено, проте незабаром продовжилося за її сина і було закінчено у 1914. Профункціонувавши лише три роки у зв'язку з Жовтневою революцією у 1917 мечеть закрита. У різні роки мечеть функціонувала як кінотеатр і комору, і лише з 1943 — як мечеть. У 2005 за дорученням Президента Ільхама Алієва розроблено та здійснено проект з реконструкції мечеті. 6 липня 2009 після завершення будівельно-реставраційних робіт проведено церемонію відкриття мечеті, в якій брав участь Президент. Ахундом мечеті є Шейх-уль-іслам Гаджі Аллахшукюр Паша-заде. На території мечеті розташована будівля Управління мусульман Кавказу. Архітектура Інтер'єр має площу 1400 м² та прикрашений візерунками школи Азербайджанського живопису та рідкісними зразками східних орнаментів. Міхраб і купол зроблено з мармуру. У чоловічому молельному залі є 52 люстри, у жіночому ж - 5. Жіноча молельня зроблена з фісташкового дерева, металеві сходи замінені на залізобетонні покриті деревом. Є гардероб. Декоративні елементи мечеті, верхівки мінаретів та написи зроблені із золота. Купол, на якому 6 разів написано «Ля Ілахя Ілляллах», виготовлений з каменю Гизилгая. Висота бані півтора метри. Вікна та двері мечеті виготовлені з червоного дерева. Під поглибленою на 30 сантиметрів підлогою мечеті в даний час встановлена система обігріву. На підлозі вистелено килим «намазлик» для 72 вірян. Галерея Примітки Посилання Taza Pir Mosque Архивная копия (англ.) Мечеть Тезепір[недоступне посилання з Октябрь 2018](азерб.) Вікова мечеть(азерб.)
JW Marriott Absheron Baku Hotel

The JW Marriott Absheron Baku is a high-rise hotel in Baku, Azerbaijan, opened in 2012. It is located on Azadliq Square next to Pushkin's Park and the Crescent Hotel on the edge of the Caspian Sea. The hotel is named for the previous Absheron Hotel which formerly stood on this site. It was established by the Soviet Intourist monopoly in 1985 and had 343 rooms on 16 floors. It was entirely demolished in 2009. The current JW Marriott-managed hotel of 237 rooms on 21 floors was built on the site and opened on July 3, 2012. It was described by author Ken Haley as an "imposing" hotel, with some rooms that have a "magnificent view of the city square and the sun-spangled expanse of the world's largest lake". References External links Official site
Hotel Absheron

El Hotel Absheron​​ es un hotel y rascacielos en Bakú, Azerbaiyán, situado en la plaza Azadliq junto al Parque de Pushkin y el Hotel Crescent en el borde del mar Caspio. El hotel fue inaugurado en 1985. El hotel original tenía 343 habitaciones, con 16 plantas. El hotel fue adquirido y reconstruido por JW Marriott en 2009 con 243 habitaciones distribuidas en 20 plantas. Se describe como un hotel con una "magnífica vista de la plaza de la ciudad y de la extensión del lago más grande del mundo". Véase también Hotel AF Referencias
JW Marriott Absheron Baku Hotel

Le JW Marriott Absheron Baku Hotel ou Absheron Hotel est un hôtel gratte-ciel à Bakou en Azerbaïdjan, situé sur l'avenue Azadliq, à côté du parc de Pouchkine et de l'hôtel Crescent Hotel, sur le bord de la mer Caspienne. L'hôtel est créé en 1985. L'hôtel original avait 343 chambres réparties sur 16 étages. Il est acheté et reconstruit par Marriott International en 2009 et contient désormais 243 chambres réparties sur 20 étages. Il est décrit comme un « hôtel imposant » avec une « vue magnifique sur la place de la ville et sur l'étendue du soleil étoilé du plus grand lac du monde ». Références (en) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en anglais intitulé « JW Marriott Absheron Baku Hotel » (voir la liste des auteurs). Lien externe (en) « Site officiel »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?) Portail des gratte-ciel Portail de l’hôtellerie Portail de Bakou
Апшерон (гостиница)

Апшерон (азерб. Abşeron) — гостиница в столице Азербайджана, в городе Баку, описывающаяся как «впечатляющий отель». Его двадцатиэтажное здание располагает 243 номерами (на 9, 11, 12 и 14-м этажах гостиницы имеются одноместные и двухместные номера, а также номера-люксы). Находится под руководством компании JW Marriott. Гостиница расположена на площади Свободы, недалеко от Приморского бульвара. История Гостиница была построена по плану архитектора Микаэля Усейнова и сдана в эксплуатацию в 1985 году. Проект сооружения отражал новые тенденции развития азербайджанской советской архитектуры. Реконструирована в 1999 году. Имела гостиница 16 этажей и 343 комнат. В оформлении гостиницы принимал участие народный художник СССР Микаил Абдуллаев. В 2009 году здание гостиницы было снесено, а на её месте построено новое, 20-этажное. Открытие нового здания гостиницы состоялось в 2012 году. Новая гостиница имеет 243 номера. Галерея Примечания
Апшерон (готель)

Апшерон (азерб. Abşeron — готель в столиці Азербайджану, в місті Баку, який характеризують як «вражаючий готель». Його двадцятиповерхова будівля має 243 номери (на 9, 11, 12 і 14-му поверхах готелю є одномісні і двомісні номери, а також номери- люкси). Знаходиться в управлінні компанії JW Marriott. Готель розташований на площі Свободи, неподалік від Приморського бульвару. Історія Готель був побудований за планом архітектора Мікаеля Усейнова і зданий в експлуатацію в 1965 році. Проєкт споруди відбивав нові тенденції розвитку азербайджанської радянської архітектури. Реконструйовано в 1999 році. У готелі було 16 поверхів і 343 кімнат. В оформленні готелю брав участь народний художник СРСР Мікаїл Абдуллаєв . У 2009 році будівля готелю було знесено, а на її місці побудовано нову, 20-поверхова. Відкриття нової будівлі готелю відбулося в 2011 році. Новий готель має 243 номери. Галерея Примітки
Mesquita Yukhari Govhar Agha

La Mesquita Yukhari Govhar Agha (en àzeri: Yuxarı Gövhar Ağa məscidi) és una mesquita xiïta de Susa, a la regió d'Alt Karabakh. La mesquita també es diu Boyuk Juma ('Gran Mesquita') de Govhar Agha (en àzeri: Gövhər Ağanın Cümə məscidi). Història Yukhari Govhar Agha significa 'Mesquita Superior Govhar Agha' en àzeri, i es refereix a la ubicació de la mesquita a la banda de dalt de Şuşa per distingir-la de la Mesquita Ashaghi Govhar Agha, mesquita del mateix nom situada a la secció inferior de la ciutat. Totes dues se'n consideren símbols de Şuşa i obres mestres de l'arquitectura oriental. La Mesquita Yukhari Govhar Agha és a la plaça principal de Şuşa, al carrer Yusif Vazir Chamanzaminli, i el conjunt inclou una madrassa, botigues i cases construïdes pel mateix arquitecte. Segons l'historiador i autor de Karabakh-name, Mirza Jamal Karabakhi, la mesquita es va construir per ordre d'Ibrahim Khalil Khan el 1768 (1182 segons el calendari musulmà), però es va aturar un llarg temps. La construcció es reinicià i completà el 1883-1885 per l'arquitecte Karbalayi Safikhan Karabakhi, ordenada per Govhar Agha, filla d'Ibrahim Khalil Khan. Exterior i interior La sala d'oració de la mesquita Yukhari Govhar Agha té tres naus en forma quadrada (190-185 m) dividida per 6 columnes de pedra. La terrassa de tres bigues a la secció nord de la mesquita li dona forma rectangular (26,5 × 21,5 m). La mesquita té dos minarets. Els balcons solien albergar les dones de la sala d'oració. L'interior de la sala d'oració rep llum de les finestres dobles. Els dos minarets de la façana formen la veranda. L'edifici fou construït en pedra, i els dos minarets de rajola, tenen forma cilíndrica, amb cinyells horitzontals amb cada secció. El mateix patró de construcció es pot veure en la majoria de les mesquites del Karabakh construïdes per Kerbalayi Safi Khan Karabakhi.(1) Situació en el segle xxi Després de la invasió de Şuşa per forces armènies d'Artsakh, la mesquita deixà de funcionar. Després d'una petita restauració al 2008-2009, en què se'n va reconstruir el sostre, uns funcionaris del Ministeri d'Economia de Nagorno-Karabakh ordenaren un projecte de restauració, i contractaren experts iranians per a dur-ne a terme els treballs. Els funcionaris azerbaidjanesos expressaren descontentament amb el projecte de restauració, i el vicepresident del Comité Estatal de Treball amb Organitzacions Religioses Gunduz Ismayilov afirmà que «la intenció d'Armènia de restaurar la històrica mesquita azerbaidjanesa de Şuşa era un intent d'encobrir el vandalisme fet als monuments culturals i religiosos de l'Azerbaidjan en els territoris envaïts». Referències
Mezquita Yukhari Govhar Agha

La Mezquita Yukhari Govhar Agha ( en idioma azerí:Yuxarı Gövhar Ağa məscidi), es una mezquita chií situada en Şuşa, en la región de Alto Karabaj. La mezquita también lleva el nombre de Boyuk Juma («Gran Mezquita») de Govhar Agha (en azerí: Gövhər Ağanın Cümə məscidi).​ Historia Yukhari Govhar Agha significa «mezquita Superior Govhar Agha» en idioma azerí, refiriéndose a la ubicación de la mezquita en la sección superior de la ciudad de Şuşa y distinguirla de la mezquita Ashaghi Govhar Agha, mezquita del mismo nombre ubicada en la sección inferior de la ciudad.​ Ambas mezquitas se consideran símbolos de Şuşa y obra maestra de la arquitectura oriental.​​ La mezquita Yukhari Govhar Agha se encuentra en la plaza principal de Şuşa, la calle Yusif Vazir Chamanzaminli y constituye una gran parte del complejo arquitectónico, que incluye una madrasa, tiendas y casas construidas por el mismo arquitecto.​​ Según el historiador y autor de Karabakh-name, Mirza Jamal Karabakhi, la construcción de la mezquita se inició por orden de Ibrahim Khalil Khan en 1768 (1182 según el calendario musulmán), pero se detuvo por un largo tiempo. La construcción fue reiniciada y completada en 1883-1885 por el arquitecto Karbalayi Safikhan Karabakhi ordenada por Govhar Agha, hija de Ibrahim Khalil Khan. Exterior e interior La sala de oración de la mezquita Yukhari Govhar Agha es de tres naves en forma cuadrada (190-185 metros) dividida por 6 columnas de piedra. La terraza de tres vigas en la sección norte de la mezquita le da una forma rectangular (26.5 × 21.5 metros). La mezquita tiene dos minaretes. Los balcones solían albergar a las mujeres locales de la sala de oración. El interior de la sala de oración recibe luz de las ventanas dobles. Los dos minaretes de la fachada forman la veranda. El edificio de la mezquita fue construido en piedra, mientras que los dos minaretes están hechos de ladrillos y tienen formas cilíndricas con cinturones horizontales con cada sección colocada en patrones de ladrillos distintivos. El mismo patrón de construcción se puede ver en la mayoría de las mezquitas de Karabaj construidas por Kerbalayi Safi Khan Karabakhi.​​ Situación en el siglo XXI Después de la captura de Şuşa por las fuerzas armenias de Artsaj, la mezquita dejó de funcionar.​ Tras una pequeña restauración de la mezquita en 2008-2009, donde se reconstruyó el techo,​ funcionarios del Ministerio de Economía de Nagorno-Karabaj ordenaron un proyecto de restauración, contratando expertos iraníes para llevar a cabo los trabajos.​ Los funcionarios azerbaiyanos expresaron su descontento con el proyecto de restauración, y el vicepresidente del Comité Estatal de Trabajo con Organizaciones Religiosas Gunduz Ismayilov afirmó que «la intención de Armenia de restaurar la histórica mezquita azerbaiyana en Şuşa era un intento de encubrir el vandalismo, que se hizo a los monumentos culturales y religiosos de Azerbaiyán en los territorios ocupados».​ Véase también Anexo:Mezquitas en Azerbaiyán Referencias