NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Азербайджанска национална академия на науките

Азербайджанската национална академия на науките (на азербайджански: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası (AMEA)) със седалище в Баку е основната държавна изследователна организация, която провежда изследвания и координира дейностите в областта на точните и обществените науки в Азербайджан. Основана е на 23 януари 1945 година. Председател на Академията е акад. Иса Хабиббейли, а главен секретар е акад. Расим Алгулиев. Академията е член на Кавказката университетска асоциация. История Академията е учредена на основата на Азербайджанското дружество за научни изследвания, което първо е свързано с Държавния университет в Баку, по-късно с Академията на науките на СССР. През 1945 година, Съветът на народните комисари на СССР издава заповед дружеството да бъде реорганизирано в Академия на науките на Азербайджанска ССР. През първата си година Академията наброява 15 члена. Президиумът се помещава в историческата сграда „Исмаилия“ на улица „Истиглалият“ в центъра на столицата. Скруктура Азербайджанската национална академия на науките е разделена на шест отдела, които съвкупно съдържат окоол 40 изследователски и културни института на територията на цялата страна: Отдел „Физически, математически и технически науки“ Отдел „Химически науки“ Отдел „Науки за Земята“ Отдел „Биологически и медицински науки“ Отдел „Хуманитарни науки“ Отдел „Обществени науки“ Академията поддържа регионални офиси в градовете Ганджа, Шеки и Ланкаран. Едно от звената в структурата на АНАН е Републиканският център за сеизмология към АНАН. Членове Академията има два вида членство; в момента се съставлява от 57 действителни члена (академици) и 104 дописни члена (член-кореспонденти). Членството се получава след гласуване; председателят на академията се избира измежду академиците. Академията връчва и почетни членства на заслужили учени. Председатели Източници Външни препратки Официален уебсайт ((az)) ((en)) ((ru))
Acadèmia Nacional de Ciències de l'Azerbaidjan

L'Acadèmia Nacional de Ciències de l'Azerbaidjan (en àzeri: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, AMEA), és la principal organització dedicada a la investigació a l'Azerbaidjan. Va ser establerta el 1945 i té la seu a la capital del país, Bakú. Història L'Acadèmia es va basar en la Societat Àzeri per a Investigacions i Estudis Científics, que al principi estava afiliada a la Universitat de Bakú i, posteriorment, a l'Acadèmia de les Ciències de l'URSS. El 1945, el Consell de Comissaris del Poble de l'URSS va ordenar que la societat es reorganitzés en l'Acadèmia de les Ciències de la República Socialista Soviètica de l'Azerbaidjan. Durant el seu primer any de vida, l'Acadèmia va nomenar 15 membres, entre ells el compositor Uzeyir Hajibeyov i l'escriptor Samad Vurgun. El Presídium és a l'històric edifici del Palau Ismailiyya. Estructura L'Acadèmia Nacional de Ciències de l'Azerbaidjan està dividida internament en 5 departmentos (que en conjunt donen cabuda a 30 institucions científiques i culturals a tot el país). Aquests departaments són: Departament de Física, Matemàtiques i Estudis Tecnològics Departament de Química Departament de Ciències de la Terra Departament de Biologia Departament de Ciències Socials L'Acadèmia té ramificacions regionals en Gandja, Shaki i Lenkoran. Membres L'Acadèmia té un sistema de membres de dos graons. Actualment hi ha 57 membres actius i 104 membres corresponents. La filiació s'obté mitjançant vot. Així mateix, l'Acadèmia pot atorgar el rang de membre honorari. Presidents La principal figura executiva de l'Acadèmia és el President de la d'Acadèmia Nacional de Ciències de l'Azerbaidjan que és triat per sufragi pels membres de l'Acadèmia. Històricament, els Presidents de l'Acadèmia Nacional de Ciències de l'Azerbaidjan han estat: Referències Enllaços externs Lloc web oficial Arxivat 2012-01-03 a Wayback Machine. (àzeri) (anglès) (rus)
Národní akademie věd Ázerbájdžánu

Národní akademie věd Ázerbájdžánu, ázerbájdžánsky Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, je národní akademie věd státu Ázerbájdžán. Historie Akademie byla založena v roce 1945 v Baku radou ministrů. Jejím předchůdcem byla Ázerbájdžánská společnost pro vědecký výzkum a studia, která byla připojena k státní univerzitě v Baku a později k ruské akademii věd. Zakládajícími členy ázerbájdžánské akademie věd byli i skladatel Uzeir Hadžibekov a básník Səməd Vurğun. Organizace Ázerbájdžánská akademie věd je rozdělena do pěti oddělení: Fyzika, matematika a technické vědy Chemie Geo- a environmentální vědy Biologie Humanitní a společenské vědy Členové jsou voleni. Prezidenti Mir-Asadulla Mirgasimov, 1945–1947 Jusif Mammadalijev, 1947–1950 a 1958–1961 Musa Alijev, 1950–1958 Zahid Khalilov, 1961–1967 Rustam Ismajilov, 1967–1970 Hasan Abdullajev, 1970–1983 Eldar Salajev, 1983–1997 Faramaz Magsudov, 1997–2000 Mahmud Karimov, 2000-2013 Akif Əlizadə, od 2013 Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Nationale Akademie der Wissenschaften Aserbaidschans na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Národní akademie věd Ázerbájdžánu na Wikimedia Commons Oficiální stránky
Aserbajdsjans Nationale Videnskabsakademi

Aserbajdsjans Nationale Videnskabsakademi (azeri: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, AMEA) er det nationale videnskabernes selskab i Aserbajdsjan, som etableredes den 23. januar 1945 som Videnskabsakademiet i Aserbajdsjans SSR af den Aserbajdsjanske Sovjetsocialistiske Republik. Det blev omdøbt til sit nuværende navn efter Sovjetunionens sammenbrud og Aserbajdsjans uafhængighed i 1991. Det består af hovedakademiet og dets filialer samt et netværk af videnskabelige institutter fra hele Aserbajdsjan. Hovedkvarteret for Aserbajdsjans nationale akademi er i Baku. Referencer Eksterne henvisninger Officiel hjemmeside (aserbajdsjansk) (engelsk) (russisk)
Academia Nacional de Ciencias de Azerbaiyán

La Academia Nacional de Ciencias de Azerbaiyán (en azerí: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası (AMEA)), es la principal organización dedicada a la investigación en Azerbaiyán. Fue establecida en 1945 y tiene su sede en la capital del país, Bakú. Historia La Academia se basó en la Sociedad Azerí para Investigaciones y Estudios Científicos, que en un principio estaba afiliada a la Universidad de Bakú y, posteriormente, a la Academia de las Ciencias de Rusia. En 1945, el Consejo de Comisarios del Pueblo de la URSS ordenó que la sociedad se reorganizara en la Academia de las Ciencias de la República Socialista Soviética de Azerbaiyán. Durante su primer año de vida, la Academia nombró 15 miembros, entre ellos el compositor Uzeyir Hajibeyov y el escritor Samad Vurgun.​ El presidium se encuentra actualmente en el histórico edificio Ismailiyya. Estructura La Academia Nacional de Ciencias de Azerbaiyán se encuentra dividida internamente en 5 departamentos (que en conjunto dan cabida a 30 instituciones científicas y culturales en todo el país). Dichos departamentos son:​ Departamento de Física, Matemáticas y Estudios Tecnológicos Departamento de Química Departamento de Ciencias de la Tierra Departamento de Biología Departamento de Ciencias Sociales La Academia tiene ramificaciones regionales en Ganja, Şəki y Lenkoran. Miembros La Academia tiene un sistema de membresía de dos escalones. Actualmente hay 57 miembros activos y 104 miembros correspondientes. La membresía se obtiene mediante voto. Asimismo, la Academia puede otorgar el rango de miembro honorario. Alizade Valida Movsum Presidentes La principal figura ejecutiva de la Academia es el presidente de la de Academia Nacional de Ciencias de Azerbaiyán​ que es elegido por sufragio por los miembros de la Academia. Históricamente, los Presidentes de la Academia Nacional de Ciencias de Azerbaiyán han sido: Referencias Enlaces externos Sitio oficial (en azerí) (en inglés) (en ruso)
Azerbajdžanska nacionalna akademija znanosti

Azerbajdžanska nacionalna akademija znanosti (azerski: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, AMEA) glavna je istraživačka institucija u području prirodnih i društvenih znanosti u Azerbajdžanu. Osnovana je 23. siječnja 1945. i nalazi se u glavnom gradu Bakuu. Predsjednik akademije je Ramiz Mehdiyev. Dio akademije jest i Republikanski centar za seizmološka istraživanja. Akademija je temeljena na Azerbajdžanskom društvu za znanstvena istraživanja i studije, koje je isprva bilo povezano s Državnim sveučilištem u Bakuu, a kasnije s Akademijom znanosti SSSR-a. Predsjedničkim dekretom 15. svibnja 2001., Azerbajdžanska akademija znanosti je dobila status "Nacionalne akademije znanosti". Dekretom 4. siječnja 2003. dobila je status glavnog državnog tijela zaduženog za znanstvenu i znanstveno-tehničku politiku Azerbajdžana. Izvori Vanjske poveznice Službena stranica (azer.) (engl.) (rus.)
Accademia Nazionale delle scienze dell'Azerbaigian

L'Accademia Nazionale delle scienze dell'Azerbaigian (in azero Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası (AMEA)) situata a Baku, è la principale organizzazione di ricerca dello stato ed è il principale organo che conduce ricerche e attività nel campo della scienza e delle scienze sociali in Azerbaigian. È stata costituita il 23 gennaio 1945 ed è finanziata essenzialmente da denaro pubblico. L'attuale presidente è il geologo Akif Alizadeh. Storia Nota come Società azera per la Ricerca Scientifica già a partire dal 1923, la futura Accademia fu fondata in Azerbaigian per finalità di ricerca e studio e fu affiliata all'Università statale di Baku e più tardi all'Accademia delle scienze dell'URSS. Nel 1945, il Consiglio dei Commissari del Popolo dell'URSS ordinò alla Società di riorganizzarsi come Accademia delle scienze. Nel corso del suo primo anno, l'Accademia contò 15 membri tra cui il compositore Üzeyir Hacıbəyov e il poeta Samad Vurgun. Nel 1976, l'Accademia (conosciuta all'epoca come Accademia delle Scienze dell'SSR Azerbaigiana) curò la pubblicazione dell'Enciclopedia Sovietica Azerbaigiana. Struttura L'Accademia è suddivisa in cinque dipartimenti: dipartimento di fisica, matematica e scienze tecniche, dipartimento di chimica, dipartimento di scienze della Terra, dipartimento di biologia e dipartimento di scienze sociali. Membri L'Accademia presenta membri di due tipologie. Ci sono attualmente 57 membri attivi e 104 membri corrispondenti. Inoltre, l'Accademia può concedere l'iscrizione onoraria. Presidenti Il presidente dell'Accademia è scelto direttamente dai membri dell'Accademia. I preidneti dal 1945 ad oggi sono stati: Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Accademia Nazionale delle scienze dell'Azerbaigian Collegamenti esterni (AZ) Sito ufficiale, su science.gov.az.
Azerbeidzjaanse Nationale Academie van Wetenschappen

De Azerbeidzjaanse Nationale Academie van Wetenschappen (Azerbeidzjaans: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, afgekort tot AMEA) is de academie van wetenschappen van Azerbeidzjan. Ze is gevestigd in Bakoe. Het houdt zich bezig met de exacte wetenschappen en technologie. De academie functioneert als een genootschap van wetenschappers die middels coöptatie nieuwe mensen en researchinstituten opnemen en is een belangrijk wetenschappelijk adviesorgaan van de Azerbeidzjaanse regering. De organisatie is opgericht op 23 januari 1945 onder de naam Academie van Wetenschappen van de Azerbeidzjaanse SSR (Azərbaycan SSR Elmlər Akademiyası), toen Azerbeidzjan deel uitmaakte van de Sovjet-Unie als de Azerbeidzjaanse Socialistische Sovjetrepubliek. De huidige naam dateert van 1991, na het uiteenvallen van de Sovjet-Unie en de onafhankelijkheid van Azerbeidzjan. Externe link (az) (en) (ru) Officiële website
Azerbejdżańska Akademia Nauk

Azerbejdżańska Akademia Nauk (azer. Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, AMEA) – główna instytucja naukowa Republiki Azerbejdżanu koordynująca prowadzone w kraju badania we wszystkich dziedzinach nauki. Została założona 23 stycznia 1945 jako Akademia Nauk Azerbejdżańskiej SRR. Akademia zlokalizowana jest w stolicy Azerbejdżanu – Baku, mniejsze jednostki zlokalizowane są w Gandża, Şəki i w mieście Lenkoran. Po upadku Związku Radzieckiego otrzymała obecną nazwę. Akademia posiadała 161 członków i skupiała ponad 30 naukowych instytucji badawczych. Struktura Podzielona jest na 5 działów: Wydział fizyki, matematyki i nauk technicznych Wydział chemii Wydział nauk o Ziemi Wydział biologii Wydział nauk społecznych Prezesi Azerbejdżańskiej Akademii Nauk Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona akademii (azer. • ang. • ros.) Siedziba Prezydium Akademii, zaprojektowana przez polskiego architekta J. Płoszko. Film Ambasady RP w Baku.
Academia Nacional de Ciências do Azerbaijão

A Academia Nacional de Ciências do Azerbaijão (em azeri: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, AMEA) é a academia nacional de ciências da Azerbaijão. Esta organização inclui institutos científicos vindos de toda no Azerbaijão. A academia coordena pesquisa científica no Azerbaijão e desenvolve relações com centros científicos de países estrangeiros. Foi estabelecido em 23 de janeiro de 1945 como a Academia de Ciências do RSS do Azerbaijão, quando o Azerbaijão fazia parte da União Soviética como a República Socialista Soviética do Azerbaijão. Ele foi renomeado para o nome atual após s dissolução da União Soviética e a independência do Azerbaijão em 1991. A equipe contava, entre outros membros, com 57 acadêmicos e 104 membros correspondentes. A academia está sediada em Bacu. Presidentes A principal figura executiva é o Presidente da Academia Nacional de Ciências do Azerbaijão, que é eleito pelos membros da Academia. Vice-presidentes Primeiro vice-presidente Isa Habibbayli Primeiro vice-presidente Ibrahim Guliyev Vice-presidente Tofig Nagiyev Vice-presidente Nargiz Pashayeva Vice-presidente Rasim Alguliyev Vice-presidente Irada Huseynova Secretário-geral, membro correspondente da AMEA Aminaga Sadigov Ver também Academia de Ciências da Rússia Referências Ligações externas «Página oficial» (em azerbaijano, inglês, e russo)
Academia Națională de Științe din Azerbaidjan

Academia Națională de Științe din Azerbaidjan (ANAS) (în limba azeră: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası (AMEA)), situată în Baku, este principalul organizație de stat în domeniul cercetării și principalul organism care desfășoară activități de cercetare și care coordonează activitățile în domeniul științei și a științelor sociale în Azerbaidjan. Acesta a fost înființată pe 23 ianuarie 1945. Președintele ANAS este Akif Alizadeh iar secretarul academiei este membrul corespondent Rasim Alguliyev. O secțiune a ANAS este Centrul Seismic Republican al Academiei Naționale de Științe din Azerbaidjan. Istoria Academia s-a bazat pe Societatea pentru Cercetare și Studii Științifice din Azerbaidjan, care a fost afiliată pentru început Universității de Stat din Baku și mai târziu Academiei de Științe din URSS. În 1945, Consiliului Comisarilor Poporului al URSS a dispus ca societatea să fie reorganizată în Academia de Științe a RSS Azerbaidjan. În primul său an, Academia număra 15 membri, printre ei aflându-se Uzeyir Hajibeyov și Samad Vurgun. Prezidiul se află în prezent în Palatul Ismailiyya aflat pe strada Istiglaliyyat din centrul orașului Baku. Structura Academia Națională de Științe a Azerbaidjanului este împărțită în 5 departamente (în total sunt afiliate peste 30 de instituții de cercetare și culturale din întreaga țară), și anume: Departamentul de Fizică, Matematică și Științe Tehnice Departamentul de Științe Chimice Departamentul de Științe ale Pământului Departamentul de Științe Biologice și Medicale Departamentul de Științe Umaniste Departamentul de Științe Sociale Academia are filiale regionale în Ganja, Sheki și Lankaran. Membrii Academia are două niveluri de membru. În prezent, există 57 de membri activi și 104 membri corespondenți. Calitatea de membru este acordată prin vot. Academia acordă, de asemenea, titlul de membru de onoare. Președinții Principala figură executivă a academie este Președintele Academiei Naționale de Științe a Azerbaidjanului care este ales de membrii Academiei. Critica Academia a fost criticată de către mai mulți membri ai Adunării Naționale, în iulie 2012 pentru publicarea unei povești pentru copii numită "Ginerele nedorit", care conținea un limbaj vulgar și scene grafice de incest. Povestea a fost publicată în 2007 în al șaselea volum al unei antologii intitulată "Povești". Afilieri Academia face parte din Asociația Universităților Caucaziene. Referințe Legături externe Site-ul oficial
Национална академија наука Азербејџана

Национална академија наука Азербејџана (азер. Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, AMEA) је највиша научна установа у Азербејџану. Основан је 23. јануара 1945. године и налази се у главном граду Бакуу. Председник академије је Рамиз Мехдијев. У саставу академије је „Републички центар за сеизмолошка истраживања". Академија је заснована на Азербејџанском друштву за научна истраживања и студије, које је у почетку било повезано са Државним универзитетом Бакуа, а касније са Академијом наука СССР-а. Председничким декретом од 15. маја 2001. Азербејџанска академија наука је добила статус „Националне академије наука“. Указом од 4. јануара 2003. године добио је статус главног државног органа задуженог за научну и научно-техничку политику Азербејџана. Референце Спољашње везе Званични веб-сајт (језик: азерски) (језик: руски) (језик: енглески)
Azerbajdzjans nationella vetenskapsakademi

Azerbajdzjans nationella vetenskapsakademi (azerbajdzjanska: Azərbaycan Milli Elmlər Akademiyası, Azärbaycan Milli Elmlär Akademiyası, AMEA) är Azerbajdzjans största institution för att bedriva naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig forskning. Vetenskapsakademien grundades den 23 januari 1945 på basis av den azeriska grenen av Sovjetunionens vetenskapsakademi, vilken hade grundats 1935. Under Azerbajdzjans nationella vetenskapsakademi ligger bland annat Republikanska seismiska undersökningscentret, som är huvudorganisationen, involverad i forskning och studie av jordbävningar på Azerbajdzjans territorium. Azerbajdzjans nationella vetenskapsakademi driver Şamaxı astrofysiska observatorium. Huvudbyggnaden uppfördes 1908 och ritades av Józef Płoszko (1867–1931). Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Azerbaijan National Academy of Sciences, 14 oktober 2022. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Azerbajdzjans nationella vetenskapsakademi. Azerbajdzjans nationella vetenskapsakademis officiell webbsida (azerbajdzjanska) (ryska) (engelska)
Ханкенди

Степанакерт или Ханкенди (на арменски: Ստեփանակերտ; на азербайджански: Xankəndi) е град в югоизточната част на Азербайджан. Градът е бил столица на непризнатата Нагорно-Карабахска република. Има около 50 000 жители. По-рано в града е имало и азербайджанско население, което масово напуска след 1991 година. През ХІХ век селището се нарича Ханкенди. През 1923 година градът е наречен Степанакерт на името на арменския комунист Стефан Шаумян. Днес официалното му азербайджанско име е Ханкенди, а възприетото в Нагорни Карабах – Степанакерт. Икономиката на града силно пострадва през 1991 г. по време на конфликта за областта, но вече се забелязва подобряване. В града няма църкви освен старинна от 18 век, но тя не функционира. През 2006 година започва строителство на църквата „Св. Яков“, планирано да завърши до 3 години. На 25 септември 2005 г. Степанакерт се побратимява с град Монтебело, САЩ. До днес това е единственият така наречен „побратимен град“ на Степанакерт. Личности Армен Абагян (1933 – 2005) – съветски учен в областта на атомната енергетика Араик Арутюнян – министър-председател на Нагорни Карабах Аркадий Гукасян – президент на Нагорни Карабах (1997 – 2007) Роберт Кочарян Бако Саакян – президент на Нагорни Карабах Серж Саркисян – президент на Армения Източници
Stepanakert

Stepanakert (en armeni Ստեփանակերտ:; oficialment coneguda com a Xankəndi a l'Azerbaidjan, (traduït com áXankendi o Khankendi) és la ciutat més gran i capital de la República d'Artsakh, una república independent de facto que és reconeguda de iure com una part de l'Azerbaidjan. La població de la ciutat comprèn al voltant de 50.000 persones d'origen armeni. El control de l'àrea ha estat objecte de disputa entre Azerbaidjan i Armènia des de la dissolució de la Unió Soviètica. La població de minories ètniques d'àzeris van fugir de la ciutat en les primeres etapes de la Guerra de Nagorno-Karabakh. Actualment, Stepanakert, com la resta de l'Alt Karabakh, roman sota control militar armeni. La ciutat va ser atacada per l'aire per l'exèrcit àzeri nombroses vegades durant el Conflicte de l'Alt Karabakh de 2020. Història La ciutat va ser fundada el 1917 després de la Revolució d'octubre al lloc d'una vila anomenada Khankendi (Xankəndi). El 1923 va ser rebatejada com Stepanakert, en honor de Stepan Shahumyan, un líder armeni comunista de Bakú. Després que Azerbaidjdan declarés la seva independència de la Unió Soviètica, va tornar a ser rebatejat pel govern azerbaidjanès com Xankəndi. Referències
Stepanakert

Khankendi (kaldet Stepanakert af Armenien) var den største by og hovedstad i Republikken Artsakh (tidligere Nagorno-Karabakh), en de facto uafhængig republik, den er internationalt anerkendt som del af Aserbajdsjan. Der er omkring 53.000 indbyggere i byen, som i overvejende grad var etnisk armeniere, som nu er hovedsageligt flygtet til Armenien efter krigen i 2020. Referencer
Hankendi

Stepanakert (armenski: Ստեփանակերտ, azerski: Xankəndi) je grad u Azerbajdžanu. Bio je glavni grad de facto neovisne države Gorskog Karabaha. U njemu živi 40 000 stanovnika, gotovo svi su Armenci. Azeri su tijekom rata 1992. – 1995. bili protjerani, no i prije rata većinsko je stanovništvo bilo armensko. Povijest Grad je osnovan 1917. na mjestu gdje je bilo selo Kankendi (Kanovo selo). Godine 1923. grad je promijenio ime u čast armenskog komunista iz Bakua - Stepana Šaumjana. Neovisnošću Azerbajdžana 1991. pokušalo se vratiti staro ime no Armenci nisu prihvatili azersko i ostavili ono iz sovjetskog doba.