NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Гыз-Галасы ГЭС

Гыз-Галасы ГЭС — строящаяся азербайджано-иранская гидроэлектростанция на реке Аракс, на границе между Азербайджаном и Ираном. Расположена на 12 км ниже Худаферинской ГЭС, образуя с ней каскад. История строительства Проект начал обсуждаться в 1960-х годах. В 1972 году Иран и СССР приступили к совместной разработке проекта. Соглашение о строительстве было достигнуто в октябре 1977 года. Проектирование было завершено в 1978 году (по другим данным — в 1982 году). На момент распада СССР работы были завершены на 70%[уточнить]. В начале 1990-х годов проект был переработан. В мае 1992 года Правительство Азербайджана приняло решение о строительстве гидроузла. Было подписано соглашение о строительстве вспомогательного моста, а также временных и постоянных дорог в зоне строительства. В феврале 1993 года состоялась церемония открытия вспомогательного моста. Однако в том же 1993 году работы пришлось свернуть в результате захвата этого региона Арменией. 2 июля 1994 года Азербайджан и Иран подписали меморандум о реализации проекта. При этом Азербайджан выдвинул два условия: возврат семи районов Нагорного Карабаха под контроль Азербайджана и финансирование строительства Ираном с последующей компенсацией его инвестиций поставками электроэнергии. Строительство началось в 1999 году. В 2007 году Иран заключил секретное соглашение с контролировавшей на тот момент Нагорный Карабах Арменией о завершении проекта. С 2007 года из 10-километровой зоны вокруг плотины с азербайджанской стороны были выведены армянские войска и контроль за ней осуществлялся иранскими военнослужащими. 23 февраля 2016 года Азербайджан и Иран подписали соглашение о сотрудничестве по вопросам использования водных ресурсов, продолжения строительства и эксплуатации гидроэлектростанций и гидроузлов «Худаферин» и «Гыз-Галасы» на реке Аракс. Документ провозглашал равные права на водные и энергетические ресурсы гидроузлов. 18 октября 2020 года, в ходе второй Карабахской войны, азербайджанские силы вернули контроль над левым берегом Аракса в окрестностях водохранилища. В феврале 2022 года было завершено строительство гидроузла и начата установка турбин. 19 мая 2024 года введены в эксплуатацию Худаферинский гидроузел и гидроузел «Гыз-Галасы». На территории Азербайджана гидроузлы улучшат орошение 250 тыс. гектар земельных участков и обеспечат орошение 12 тыс. гектар посевных площадей. Для Ирана эти показатели составят, соответственно, 70 тыс. и 80 тыс. гектар. На 19 мая 2024 года в водохранилище собрано 42 млн м3 воды, что составляет 85 % от его вместимости. Планируется, что в ближайшие годы электроэнергия будет идти исключительно в Иран, который за свой счёт завершил строительство проекта. Технические характеристики На плотине на разных берегах расположены два симметричных здания ГЭС; одно принадлежит Азербайджану, другое — Ирану. Установленная мощность иранской части — 40 МВт. Планируемая общая мощность — 80 МВт. См. также Список электростанций Азербайджана Примечания Ссылки Dams (>15 m) Under Construction in IRAN (англ.)
ГЕС Гіз-Галаси

ГЕС Гіз-Галаси (азерб. Qız Qalası SES, перс. سد قیز قلعه‌سی) — гребля з ґрунтових матеріалів на річці Аракс, нею проходить міжнародний кордон між Азербайджаном та Іраном . Розташована у Джебраїльському районі Азербайджану та повіті Хода-Афарин провінції Східний Азербайджан, Іран, за 12 км вниз за течією від ГЕС Хода-Афарин. Побудована як для виробництва електроенергії, так і для зрошення рівнин у регіоні, це третій спільний проект Азербайджану та Ірану на річці Аракс. Водосховище Гіз-Галаси забезпечить водою 12 000 га землі. Історія Основними цілями будівництва греблі Гіз-Галаси були виробництво гідроелектроенергії та зрошення. Проект був розроблений відповідно до угоди між Радянським Союзом та Іраном у жовтні 1977 року. У 1993 році територія, де планувалося побудувати дамбу, була окупована Республікою Нагірний Карабах. Під час першого офіційного візиту 28 червня — 2 липня 1994 року президента Азербайджану Гейдара Алієва до Ірану було підписано меморандум про реалізацію проекту. У лютому 2016 року уряди Азербайджану та Ірану підписали угоду про співпрацю в галузі будівництва, експлуатації, використання енергетичних і водних ресурсів водосховищ Хода-Афарин і Гіз-Галаси. 18 жовтня 2020 року Азербайджан повернув контроль над своєю стороною дамби. 19 травня 2024 року президент Азербайджану Ільхам Алієв і президент Ірану Ібрагім Раїсі зустрілися на місці будівництва гідроелектростанції Гіз-Галаси, щоб урочисто відкрити її, а також ввести в експлуатацію ГЕС Хода-Афарин. Пізніше того ж дня Раїсі та інші високопоставлені іранські чиновники загинули в аварії вертольота на шляху до Тебрізу. Технічні характеристики Гребля має довжину пасма 834 м та висоту 37 м. Об'єм водосховища 62 млн м³. Продуктивність водоскиду 3440 м³/с. Примітки Вікісховище має мультимедійні дані за темою: ГЕС Гіз-Галаси
Districte d'Ağdam

Ağdam (àzeri: Ağdam rayonu, armeni: Աղդամի շրջան / Aġdami šrǰan), és un districte de l'Azerbaidjan amb el centre administratiu a la ciutat d'Alıbəyli. La meitat oest és un territori en disputa, atès que fou administrat per la república d'Artsakh, i fou recuperat per Azerbaidjan en la Guerra de l'Alt Karabakh de 2020. Població 1989: 131.293, segons el darrer cens soviètic,[1] el darrer cens capaç de registrar tot el districte, però, amb la guerra de l'Alt Karabakh començada en 1988, no se sap fins a quin punt s'hauria pogut enquestar la zona. L'últim cens indiscutible, capaç de fer un recompte complet de la zona va ser el 1979, del qual actualment no hi ha xifres disponibles. L'àrea del districte es va incrementar després de la dissolució de l'URSS de 1,093 a 1,150 km². 2009: 175.400, segons els resultats preliminars del cens més recent de l'Azerbaidjan. La part occidental del districte no està controlada pel govern de l'Azerbaidjan; les xifres calculades són estimades.[2] Refugiats i desplaçats interns de l'Alt Karabagh i territoris veïns que estan en conflicte es van traslladar al districte d'Agdam des dels assentaments de tendes de tota àrea rural. Els refugiats viuen en cases noves construïdes pel govern. Assentaments Ciutats Ağdam Municipis Acarlı Bənövşələr Birinci Alıbəyli Birinci Baharlı Birinci Dördyol Birinci Quzanlı İkinci Alıbəyli İkinci Baharlı İkinci Dördyol İmamqulubəyli Qasımbəyli Quzanlı Səfərli Təzəkənd Pobles Abdal Adıgözəlbəyli Ağalarbəyli Ağdamkənd Alıbəyli Ayaq Qərvənd Referències Vegeu també Guerra de l'Alt Karabakh Enllaços externs Report by Célia Chauffour on Agdam for Caucaz.com HRW report on the conflict
Ağdam (rajón)

Ağdam (rusky Агдам Agdam) je rajón v Ázerbájdžánu na Kavkaze. Nachází se v něm stejnojmenné hlavní město rajónu, které je nyní opuštěno. V době největšího rozmachu v Ağdamu žilo 160 000 obyvatel a nacházelo se v něm letiště. V červenci 1993 se v rámci konfliktu o Náhorní Karabach arménské síly chopily kontroly nad většinou rajónu, včetně města. Rezoluce Rady Bezpečnosti OSN #853, přijatá 29. července 1993, odsoudila okupaci regionu a požadovala „okamžité ukončení veškerého nepřátelství a okamžité, úplné a bezpodmínečné stažení okupačních sil účastnících se konfliktu z agdamského regionu a všech ostatních nedávno okupovaných regionů Ázerbájdžánu". V rámci dohody, která ukončila válku v Náhorním Karabachu v roce 2020, byl celý rajón dne 20. listopadu 2020 vrácen pod ázerbájdžánskou kontrolu. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Agdam (rayon) na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Agdam na Wikimedia Commons
Raión de Agdam

Agdam (en azerí: Ağdam) es un distrito en el suroeste de Azerbaiyán, y el mismo nombre posee la ciudad capital del rayón, que actualmente se lo considera pueblo fantasma. La ciudad albergó a más de 160.000 residentes en un momento. Debido a la actual controversia sobre la República del Alto Karabaj, la ciudad, Agdam, ha estado bajo control armenio desde julio de 1993. La mayoría de los refugiados de Agdam ahora viven en campamentos improvisados y ciudades de la región de Barda y Sumgait. La mayor parte del territorio del distrito estuvo bajo la ocupación de las fuerzas armenias después de la primera guerra del Alto Karabaj a principios de la década de 1990. Sin embargo, como parte del acuerdo de alto el fuego en el Alto Karabaj de 2020 que puso fin a la segunda guerra del Alto Karabaj en 2020, la ciudad de Agdam y el distrito circundante fueron devueltos al control de Azerbaiyán el 20 de noviembre de 2020.​Las partes restantes retornaron tras los enfrentamientos de 2023. Referencias
Agdam (raion)

Aghdam (en azéri : Ağdam rayonu) est un raïon d'Azerbaïdjan, dont le chef-lieu officiel est la ville du même nom. Il fait partie de la région économique du Karabagh. Géographie Le raion s'étend sur 1 150 km2 dans le Bas-Karabagh, au sud-ouest de l'Azerbaïdjan. Histoire Lors de la première guerre du Haut-Karabagh, la plus grande partie du raion d'Agdam, dont la ville homonyme, est occupée à partir de 1993 par les forces de la république autoproclamée du Haut-Karabagh qui la rattache à ses provinces d'Askeran et de Martakert. La partie orientale demeure sous contrôle de l'Azerbaïdjan. L'ONU continue de reconnaître cette région comme faisant partie du territoire de l'Azerbaïdjan conformément à la résolution 853 du Conseil de sécurité du 29 juillet 1993, demandant un retrait complet de la zone par les Arméniens. À l'issue de la deuxième guerre du Haut-Karabakh, un accord de cessez-le-feu est conclu entre l'Arménie, l'Azerbaïdjan et la Russie. Il entre en vigueur le 10 novembre 2020 et prévoit notamment que la région occupée d'Agdam doit être restituée à l'Azerbaïdjan. Le 20 novembre, les troupes azerbaïdjanaises reprennent le contrôle de l'ensemble du raion. Démographie Selon les recensements soviétiques, la population s'élevait à 108 554 habitants dont 99 % d'Azéris en 1979 et à 131 293 habitants en 1989. Selon les recensements azerbaïdjanais, la population était estimée à 89 214 habitants en 1999 et à 175 400 habitants en 2009. Nombre d'habitants du district : 205 791 (au 1er janvier 2022) Dont : • Population urbaine : 46 459 habitants • Population rurale : 159 332 habitants Culture et patrimoine La région abrite des monuments historiques notamment religieux comme les mosquées d'Agdam et de Giyasly qui ont beaucoup souffert de la guerre, ainsi que le site archéologique de Tigranakert. Voir aussi Uzérliktapa Notes et références Liens externes Site officiel Ressource relative à la géographie : Mindat.org Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de l’Azerbaïdjan
Agdamski rajon

Agdamski rajon (azerski: Ağdam rayonu, armenski: Աղդաշի շրջան) je jedan od 66 azerbajdžanskih rajona. Agdamski rajon se nalazi u unutrašnjosti Azerbajdžana. Rajon je dobio ime po gradu Agdamu koji je bio središte rajona do 1999. kada ga je zamijenio Aljibejli. Površina Agdamskog rajona iznosi 1.150 km². Agdamski rajon je prema popisu stanovništva iz 2009. imao 175.577 stanovnika, od čega su 85.689 muškarci, a 89.888 žene. Agdamski rajon se sastoji od 14 seoskih općina. Veći dio rajona je u Prvog rata u gorskom Karabahu došao pod kontrolu Gorskog Karabaha, a u drugom ratu 2020. je skoro cijeli vraćen pod nadzor Azerbajdžana. Izvori
Ağdami járás

Az Ağdami járás (azeri nyelven:Ağdam rayonu) Azerbajdzsán egyik járása. Székhelye Ağdam. A vitatott státusú Hegyi-Karabahban található. Népesség 1999-ben 153 292 lakosa volt, melyből 153 028 azeri, 119 orosz és ukrán, 100 török, 10 lezg, 8 tatár, 2 örmény, 1 zsidó. 2009-ben 175 577 lakosa volt, melyből 175 477 azeri, 63 orosz, 15 lezg, 7 tatár, 5 ukrán, 4 török. Források Azerbajdzsán járásainak etnikai összetétele 1886-tól napjainkig: http://www.ethno-kavkaz.narod.ru/rnazerbaijan.html A 2009-es népszámlálás adatai: http://pop-stat.mashke.org/azerbaijan-ethnic2009.htm Jegyzetek
Distretto di Ağdam

Il distretto di Ağdam (in azero Ağdam rayonu) è un distretto dell'Azerbaigian. Il capoluogo de jure è Ağdam (in armeno Akna). Tuttavia, il centro amministrativo è de facto Quzanlı. Dalla prima guerra del Nagorno Karabakh fino al 2020, la maggior parte del territorio del distretto è stata inclusa de facto nei distretti di Mardakert e Askeran, dell'autoproclamata Repubblica dell'Artsakh. Con l'accordo di cessate il fuoco che ha posto fine alla guerra nell'Artsakh del 2020, la città di Ağdam e il distretto circostante sono tornati sotto controllo azero entro la data concordata del 20 novembre 2020. Sport Il Qarabag Agdam (o Futbol Klubu Qarabağ Ağdam) è la squadra principale del distretto la quale si è qualificata alla fase a gironi della UEFA Champions League 2017-2018 e alla fase a gironi della UEFA Europa League 2018-2019. È pluricampione dell'Azerbaigian insieme alla storica rivale del Neftçi Baku. La squadra gioca le partite interne a Baku per via del lungo conflitto tra Armenia e Azerbaigian. Note Voci correlate Moschea di Qiyaslı Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su distretto di Ağdam Collegamenti esterni Sito ufficiale, su agdam-ih.gov.az. (AZ) Sito ufficiale, su agdam-ih.gov.az. (EN) Distretto di Ağdam, su Mindat.org.
Ağdam (district)

Ağdam, Aghdam of Agdam is een rajon in Azerbeidzjan. Het rayon telt 182.000 inwoners (01-01-2012) op een oppervlakte van 1150 km²; de bevolkingsdichtheid is 158 inwoners per km². De hoofdstad van het rayon is Ağdam. Bezetting Armeense controle Sinds het Nagorno-Karabachconflict was 80% van het gebied, waaronder de hoofdstad, onderdeel van de door Armenië ondersteunde de-facto onafhankelijke republiek Nagorno-Karabach. De stad Ağdam werd vrijwel volledig verwoest en verviel tot een spookstad. Teruggave aan Azerbeidzjan Op 10 november 2020 werd een wapenstilstand getekend om de hervatte oorlog in de regio te stoppen. De partijen kwamen onder andere overeen dat Armeniërs het gehele district moesten verlaten tot 20 november 2020 onder toezicht van een Russische vredesmacht. Veel Armeniërs richtten verwoestingen aan bij hun vertrek. Op 19 november 2020 trokken Azerbeidzjaanse troepen het bezette deel van het district binnen. Zie ook Bestuurlijke indeling van Azerbeidzjan
Rejon Ağdam

Rejon Ağdam (azer. Ağdam rayonu, ormiań. Աղդամ – Aghdam) – rejon w zachodnim Azerbejdżanie. Większość terytorium okręgu znalazła się pod okupacją wojsk ormiańskich w wyniku I wojny o Górski Karabach na początku lat 90. W ramach porozumienia kończącego wojnę o Górski Karabach w 2020, miasto Agdam i jego okolice zostały zwrócone pod kontrolę Azerbejdżanu w dniu 20 listopada 2020. Przypisy Bibliografia Azerski Urząd Statystyczny
Agdam

Agdam (azerí: Ağdam) é um distrito no sudoeste do Azerbaijão, e o mesmo nome possui a cidade capital do rayon, que atualmente se considera uma cidade-fantasma. A cidade abrigava de 40 000 residentes ao momento de seu abandono. Devido a atual controvérsia sobre a República de Artsaque — que controla o território do Alto Carabaque —, a cidade tem estado sob o controle armênio desde julho de 1993. A maioria dos refugiados de Agdam agora vivem em acampamentos improvisados e cidades da região de Barda e Sumgait. A maior parte do rayon está atualmente controlada pelas forças da Armênia. Referências
Агдамски рејон

Агдамски рејон (азер. Ağdam rayonu, јерм. Աղդաշի շրջան), једна је од 78 административно-територијалних јединица Азербејџана, који се скоро у целости налазио под контролом самопроглашене државе Нагорно-Карабах. Округ је враћен под контролу Азербејџана након Другог рата за Нагорно-Карабах. Административни центар рејона се налази у граду Агдам. Агдамски рејон обухвата површину од 1.150 km² и има 180.600 становника (подаци из 2011). Административно, рејон се даље дели у 14 сеоских општина. Види још Нагорно Карабах Азербејџан Административна подела Азербејџана
Aghdam (distrikt)

Aghdam (azeriska: Ağdam rayonu) är en administrativ enhet (rajon) i Azerbajdzjan i den omstridda regionen Karabach. Innan konflikten om Nagorno-Karabach på 1990-talet var distriktet befolkat av både azerbajdzjaner och armenier. Under det första Nagorno-Karabach-kriget på 1990-talet ockuperades större delen av distriktet av armeniska styrkor, vilket ledde till att azerbajdzjanerna blev tvungna att fly sina hem. Staden Aghdam, som var huvudorten i distriktet, förstördes och förvandlades till en ruinstad. Efter andra Nagorno-Karabach-kriget 2020 återlämnades staden Aghdam och det omkringliggande distriktet till azerbajdzjansk kontroll den 20 november 2020. Referenser
Агдамський район

Агдамський район (азерб. Ağdam rayonu) — адміністративно-територіальна одиниця в центральній частині Азербайджану. З літа 1993 по 2020 рік південно-західна частина району контролювалася невизнаною Республікою Арцах і належала до Аскеранського, Мартакертского і Мартунинського районів. Згідно з резолюцією Ради Безпеки ООН, дані території розглядалися як окуповані вірменськими силами. Адміністративний центр — місто Агдам, яке з 1993 по 2020 рік фактично контролювалося Республікою Арцах і згідно з її адміністративно-територіальним поділом носило назву Акна. Тимчасовим адміністративним центром району було селище Кузанли. Примітки
Ağdərə (Rayon)

Ağdərə (aserbaidschanisch: Ağdərə rayonu) ist ein Rayon beziehungsweise Bezirk in Aserbaidschan. Die Hauptstadt und größte Stadt ist Ağdərə. Der Bezirk wurde 1930 gegründet, 1992 offiziell aufgelöst und 2023 wieder gegründet. Lage Er liegt im Westen des Landes in der Wirtschaftsregion Karabakh. Der Bezirk grenzt an die Rayons Goranboy, Tartar, Aghdam, Xocalı und Kalbajar. Geschichte Der Bezirk wurde am 8. August 1930 unter dem Namen Jraberd als Teil des Autonomen Gebiets Bergkarabach in Sowjet-Aserbaidschan gegründet. Am 17. September 1939 wurde er in Mardakert umbenannt und behielt diesen Namen während der gesamten Sowjetzeit. Am 26. November 1991, kurz nach der Unabhängigkeitserklärung Aserbaidschans, erhielt der Bezirk seinen heutigen Namen: Aghdara. Er wurde jedoch bereits am 13. Oktober 1992 vollständig aufgelöst und sein Gebiet auf drei benachbarte Bezirke aufgeteilt. Der Großteil des Gebiets des Bezirks Aghdara geriet während des Ersten Bergkarabach-Krieges unter die Kontrolle armenischer Streitkräfte und wurde Teil der Provinz Martakert der selbsternannten Republik Arzach. Der Bezirk wurde schließlich am 5. Dezember 2023 nach der aserbaidschanischen Offensive in Bergkarabach im Jahr 2023, in deren Folge die Region wieder unter aserbaidschanische Kontrolle fiel, offiziell von Aserbaidschan wieder gegründet. Einzelnachweise
Aghdara District

Aghdara District (Azerbaijani: Ağdərə rayonu) is one of the 67 districts of Azerbaijan. It is located in the west of the country in the Karabakh Economic Region. The district borders the districts of Goranboy, Tartar, Aghdam, Khojaly and Kalbajar. Its capital and largest city is Aghdara. As of 2024, the district had a nominal population of 12,100. The district was officially abolished in 1992 and was only reestablished in 2023. History The district was first established under the name Jraberd District on 8 August 1930, as part of the Nagorno-Karabakh Autonomous Oblast in Soviet Azerbaijan. It was renamed Mardakert District on 17 September 1939 and retained this name throughout the Soviet period. On 26 November 1991, shortly after Azerbaijani declaration of independence, the district was renamed to Aghdara District, its current name. However, it was soon completely abolished on 13 October 1992, and its territory was partitioned between three neighbouring districts. Most of the territory of Aghdara District came under the control of the Armenian forces during the First Nagorno-Karabakh War and was made part of the Martakert Province of the self-proclaimed Republic of Artsakh. The district was eventually officially reestablished by Azerbaijan on 5 December 2023, following the 2023 Azerbaijani offensive in Nagorno-Karabakh, which saw the region return under Azerbaijani control. See also Mardakert District References
Raión de Agdara

Agdara es uno de los cincuenta y nueve rayones en los que subdivide políticamente la República de Azerbaiyán. La capital es la ciudad homónima. Tras la ofensiva azerbaiyana de septiembre de 2023 y el final de la república de Artsaj , la Asamblea Nacional reinstauró el raión de Aghdara el 5 de diciembre de 2023.​ Referencias
Aghdara (raion)

Aghdara, ou Ağdərə selon la graphie azérie, est un raion d'Azerbaïdjan, dont le chef-lieu est Aghdara. Il fait partie de la région économique du Karabagh. Géographie Le raion s'étend sur 1 705 km2 dans la région du Haut-Karabagh à l'ouest de l'Azerbaïdjan. Histoire Le 8 août 1930, le raion de Jrabert est créé au sein de l'oblast autonome du Haut-Karabagh dans la république socialiste soviétique d'Azerbaïdjan et rebaptisé raion de Martakert le 17 septembre 1939. Le 26 novembre 1991, peu après la proclamation de l'indépendance de l'Azerbaïdjan, son Parlement abolit l'autonomie de l'oblast du Haut-Karabagh et le raion est renommé raion d'Aghdara avant d'être dissous le 13 octobre 1992. La plus grande partie de son territoire est intégrée à la région de Martakert au sein de la république du Haut-Karabagh. Après l'offensive azerbaïdjanaise de septembre 2023, qui force les populations arméniennes à fuir le Haut-Karabagh pour l'Arménie, l'Assemblée nationale recrée le raion d'Aghdara le 5 décembre 2023. Selon le Comité national des statistiques, au 1er avril 2024, 12 100 personnes sont enregistrées dans le district d'Aghdara. Références Portail de l’Azerbaïdjan
Агдеринський район

Агдеринський райо́н (азерб. Ağdərə rayonu) — адміністративна одиниця у Азербайджані. У 1930—1939 роках носив назву Джерабертський, у 1939—1991 роках — Мардакертський район. У 1992 року Агдеринський район був скасований, а територія була розділена між Кельбаджарським, Тертерським та Агдамським районами. У 2023 році район був відновлений у колишніх межах. Історія Район був створений 8 серпня 1930 при переході на районний адміністративно-територіальний поділ під назвою «Джерабертський район» у складі Нагірно-Карабаської автономної області (НКАО) Азербайджанської РСР. 17 вересня 1939 року бул перейменований на Мардакертський район. 2 вересня 1991 на спільній сесії Нагірно-Карабаської обласної та Шаумянівської районної Рад народних депутатів Азербайджанської РСР у межах Нагірно-Карабаської автономної області й прилеглого Шаумянівського району Азербайджанської РСР було проголошено Нагірно-Карабаську Республіку. 26 листопада 1991 року Верховна Рада Азербайджану прийняв закон про скасування НКАО. За цим самим законом, Мардакертський район було перейменовано на Агдеринський. У 1992 році Агдеринський район був скасований, а його територія була включена до складу Агдамського, Кельбаджарського і Тертерського районів. У ході Першої Карабахської війни район став театром запеклих бойових дій. Влітку 1992 року азербайджанські війська опанували 80 % його території, проте не змогли скористатися отриманою перевагою через брак особового складу та втратили контроль над більшою його частиною до липня 1993 року. Після війни східна частина колишнього Мардакертського району НКАО, включаючи селище Шихарх і село Гасанґая, залишилася під контролем Азербайджану. Решта території колишнього району контролювалася вірменськими збройними силами НКР, де його було перетворено на Мартакертський район. У ході Другої Карабаської війни Азербайджан встановив контроль над невеликою територією на північному сході району, закріпившись у селищі Мадагіз (Суґовушан). 19 вересня 2023 року Азербайджан провів військову операцію у Нагірному Карабаху, за підсумками якої район повністю повернувся під контроль Азербайджану. 15 жовтня 2023 року президент Азербайджану Ільхам Алієв відвідав місто Агдере і підняв державний прапор республіки на центральній площі міста. 5 грудня 2023 року Міллі Меджліс затвердив законопроект про відновлення Агдеринського району, а 27 грудня 2023 року закон був підписаний президентом Ільхамом Алієвим. Посилання Примітки