NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Gandža (Azerbajdžan)

Gandža (azerski: Gəncə) je drugi najveći grad u Azerbajdžanu (nakon Bakua). Za vrijeme dominacije Ruskoga Carstva grad je bio poznat kao Jelizavetpolj (rus. Елизаветполь), a između 1920. i 1935. godine vraćeno mu je staro ime Gandža. Ipak, u vrijeme SSSR-a gradu je promijenjeno ime u Kirovabad (rus. Кировабад), a 1989. opet mu je službeno vraćeno staro ime. Grad se prostire na približno 110 km², a prema popisu stanovništva iz 2009. godine imao je 313.300 stanovnika. Povijest Prema arapskim srednjovjekovnim izvorima, grad je osnovan 859. godine. Arapsko osnivanje grada potvrdio je srednjovjekovni povjesničar Movses Kagankatvatsi, koji je tvrdio da je grad osnovao 846. sin Khazra Patgosa u kantonu Arshakashen. Kao povijesno važan grad na jugu Kavkaza, gradom su vladale mnoge dinastije. U gradu je također rođen poznati pjesnik Nizami Ganjavi. Nakon potresa 1139. grad je zauzeo kralj Demetrije I. Gruzijski. Nakon invazije Mongola 1231. grad su ponovno zauzeli Gruzijci. Grad je ponovno oživio nakon dolaska safavidske dinastije na vlast. Gradom je između 1578. i 1603., te 1724. i 1735. vladalo Osmansko carstvo. Za vrijeme vladavine safavidskog carstva, Gandža je bila glavni grad Beglerbega Karabakh. 1747. grad je postao središte kanata Ganja. Grad se žestoko suprotstavio ruskom širenju na južni Kavkaz. Rusi su pod vodstvom Pavela Cicianova 1804. napali kanat. Nakon zauzimanja grada Rusi su ubili 3000 stanovnika grada. Prema Gulistanskom ugovoru iz listopada 1813. grad je s većinom Azerbajdžana pripao Ruskom carstvu. Grad je preimenovan u Elizavetpol, a 1868. je postao glavni grad guvernerata Elizavetpol. 1918. grad je privremeno bio glavni grad Azerbajdžanske demokratske republike, kada je ponovno preimenovan u Gandža. U travnju 1920. Azerbajdžan je okupirala Crvena armija. U svibnju 1920. u gradu je izbila neuspjela antisovjetska pobuna tijekom koje je u borbama između vojske i pobunjenika grad teško oštećen. 1935. Josif Staljin je grad preimenovao u Kirovabad. Nakon osamostaljenja Azerbajdžana 1991. gradu je ponovno vraćeno staro ime. Gospodarstvo Gospodarstvo grada se dijelom temelji na poljoprivredi, a dijelom na turizmu. Postoji industrija svile, porculana i obuće. Također je značajna proizvodnja hrane, grožđa i pamuka s obližnjih farmi. U blizini grada nalazi se rudnik bakra i aluminija. Grad ima jedan od najvećih tekstilnih proizvođača u zemlji koji je dobio najviše ocjene na tržištima susjednih zemalja. Znamenitosti U 11. st. lokalni kovač Ibrahim napravio je poznata Gandžanska vrata. Nizamijev mauzolej Abasov karavan-saraj Abasova Saborna džamija Han Bagi Armenska crkva Izvori Vanjske poveznice Gäncä (engl. Ganja) - The memories of stones Arhivirana inačica izvorne stranice od 1. studenoga 2020. (Wayback Machine) Ostali projekti
Gəncə

Gəncə vagy magyar átírásokban többnyire Gandzsa vagy Gandzse Azerbajdzsán 2. legnagyobb városa az ország északnyugati részén. Lakossága 328 ezer fő volt 2015-ben. Neve a múltban többször változott: 1804–1918 között Jelizavetpol, 1918–1935 között Gandzsa, 1935–1989 között Kirovábád, 1989 után újra Gandzsa. Gazdaság Mezőgazdasági központ és iparváros. Főbb ágak: élelmiszer-feldolgozás, textilipar, lábbelik készítése, alumíniumipar és vaskohászat, szappan- és porcelángyártás. Ötvösművészet Azerbajdzsán gazdag ötvösművészettel rendelkezett már az i. e. I. évezredben is, mivel az itt fellelhető legrégebben feltárt ötvösmunkák, ékszerek ebből az időből származnak. Gandzsa városa Barda, Semaha, Tebriz és Nahicseván mellett még a középkorban is az ország híres ötvösgyártó székhelyei közé tartozott. A fennmaradt leírások szerint még a 18-19. században is sok ötvös tömörült többek között Gandzsában, Tebrizben és Ardabílben is, ahol összefüggő utcasorokat alkottak, vagy egész városrészeket uraltak. Az ötvösművészetben leggyakrabban növényi motívumokat alkalmaztak a többi muzulmán országhoz hasonlóan, de díszítéseik lassanként átvették a helyi sajátosságokat is. Virágmotívumaik közül különösen kedvelt volt a rózsa, az írisz, a nárcisz, a liliom és a szegfű, de gyakran előfordult a párosával szembeállított madarak ábrázolása is. Népessége Turizmus A városban az azerbajdzsáni és az iszlám építészet szép alkotásai láthatók. Több szép 17. századi mecset és karavánszeráj található itt. Ez utóbbi tulajdonképp fogadó, ahol a karavánok megpihentek. Az óváros kapui középkori eredetű kézműves művészet szép alkotásai. A 12. századi perzsa költő, Nizámi itt született, mauzóleuma a közelben van. A városban több szép park látható, a Kán kertje Gandzsa egyik fő látnivalója. Közlekedés A várostól 8,5 km-re északnyugatra található a Gandzsa nemzetközi repülőtér. Források Azerbajdzsán (1976) ISBN 963 13 0600 3 Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Ganja, Azerbaijan című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Ez a szócikk részben vagy egészben a(z) Гянджа című orosz Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Gəncə

Gəncə (bijwijlen gespeld als Gäncä of Gandja; IPA: [gændʒæ]) is een stad in het noordwesten van Azerbeidzjan. Het is de op een na grootste stad van het land. Namen De naam Gəncə is afgeleid van het Perzische woord ganj (گنج: schat). In de Russisch-Perzische Oorlog van 1804-1813 werd de stad veroverd door Rusland en kreeg de naam Jelizavetpol (Russisch: Елизаветполь), naar de vrouw van tsaar Alexander I, Elisabeth Aleksejevna. Naast de Azerbeidzjaanse bevolking was er ook een Armeense gemeenschap in Gəncə. Onder de Armeniërs is de stad bekend als Gandzak (Armeens: Գանձակ). In 1918 werd de Democratische Republiek Azerbeidzjan onafhankelijk en werd de stad weer omgedoopt tot Gəncə. In 1920 werd het land veroverd door de Sovjet-Unie en de Azerbeidzjaanse Socialistische Sovjetrepubliek veranderde de naam van Gəncə, van 1935 tot 1989, in Kirovabad (Russisch: Кировабад), naar de Sovjet-politicus Sergej Kirov. Geschiedenis Gəncə werd waarschijnlijk in de 5e eeuw na Christus gesticht. Van de 9e tot 12e eeuw stond het gebied, waarin Gəncə gelegen was, bekend als Arran. In dezelfde periode was de stad een bloeiende handelsplaats aan de transkaukasische zijderoute naar Tbilisi. Historisch gezien was Gəncə een belangrijke stad in de Kaukasus, de stad maakte deel uit van het Sassanidische rijk, Groot-Seltsjoekse Rijk, de Eldiguziden, Chorasmiden, het Il-kanaat, Timoeriden, Jalayiriden, Qara Koyunlu, Ak Koyunlu, en in 1747 werd Gəncə de hoofdstad van het kanaat Gəncə. Vervolgens was Gəncə ook de geboorteplaats van de beroemde dichter Nizami Ganjavi. In 1138 werd de stad door een aardbeving verwoest en werd het ingenomen door koning Demetrius I van Georgië. De poorten van Gəncə werden als trofeeën genomen. Vervolgens werd de stad verwoest na de Mongoolse invasie in 1231. Gəncə werd nieuw leven ingeblazen toen de Azerbeidzjaanse Safawieden aan de macht kwamen. De stad werd ook beheerd door de Ottomanen tussen 1578-1603 en 1724-1735. Bevolking Gəncə is de op een na grootste stad in Azerbeidzjan met ongeveer 328.400 inwoners. De grootste etnische groepen zijn de Azerbeidzjanen en de Lezgiërs. Voor het uiteenvallen van de Sovjet-Unie leefden er grote groepen Armeniërs en Russen in de stad. Geboren in Gəncə Artur Rasizade (1935), minister-president van Azerbeidzjan (1996-2003 en 1996-2003) Fikret Amirov (1922-1984), componist Masjalla Achmedov (1959), voetballer Nizami Ganjavi, 12e-eeuws Perzisch dichter en schrijver Voetbal Gəncə heeft een eigen voetbalclub: Kəpəz PFK. Kəpəz heeft veel succes gehad (onder andere drie keer landskampioen) maar is afgezakt naar het tweede niveau.
Ganja (Azerbaijão)

Ganja AFI: [ɟæn'ʤæ] (em azeri: Gəncə) é a segunda maior cidade do Azerbaijão. Nos tempos soviéticos era chamada Kirovabad (russo: Кировабад). Está localizado na planície de Ganja-Cazaque, no rio Ganja na bacia do Kura. Ganja é um dos principais centros de ciência e educação. Referências Ganja (as Gəncə) no GEOnet Names Server Ligações externas Ganja - The memories of stones Ganja Automobile Factory Ganja at the Azerbaijan Development Gateway Historical Monuments of Ganja Nizami Ganjavi Museum of History and Ethnography of Ganja
Ганџа

Ганџа (азер. Gəncə) је други највећи град у Азербејџану. Према попису из 2020. године у граду је живело 335.600 становника, а површина града је приближно 110 km². У време Руског царства звала се Јелизаветпољ (рус. Елизаветполь). Касније (1920−1935) враћено је име Ганџа, али ускоро се за време Совјетског Савеза мења име у Кировабад (рус. Кировабад). Године 1989. град поново има данашње име. Овде се налази аеродром Ганџа. Становништво Партнерски градови Москва Конија Орду Карс Њуарк Рустави Душанбе Кутаиси Гомељ Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Ganja

Ganja, (azerbajdzjanska: Gəncə: Gäncä) är en stad i västra Azerbajdzjan vid floden Gäncäçay på sluttningen av Lilla Kaukasus. Staden har 394 000 invånare och är landets näst största efter huvudstaden Baku. Den har internationell flygplats samt tåg- och bussförbindelser med Baku och georgiska Tbilisi. Bland stadens näringar märks aluminiumframställning. I stadens omgivningar bedrivs ett omfattande jordbruk, inte minst vinodling. Ganja grundades på 400-talet och har länge varit en knutpunkt för handel i området. Från 1804 till 1918 (som del av Kejsardömet Ryssland) hade den namnet Jelizavetpol (Елизаветполь; efter Elisabet av Ryssland och mellan åren 1935 och 1991 (som del av Sovjetunionen) hette den Kirovabad (Кировабад; efter Sergej Kirov). Källor
Torre de televisió de Bakú

La Torre de Televisió de Bakú (en àzeri: Televiziya Qülləsi, Torre de Telecomunicacions de Bakú o Torre Àzeri), és una torre de telecomunicacions construïda el 1996 a Bakú la capital de l'Azerbaidjan. Està construïda de formigó, amb una alçada de 310 metres és l'estructura més alta de l'Azerbaidjan. La torre s'ha convertit en un dels símbols més importants de Bakú, i serveix de rerefons per a moltes de les pel·lícules ambientades a la ciutat. Història La torre de televisió va ser dissenyada sobre la base de la decisió del Consell de Ministres de l'URSS després de l'ordre del Ministeri de Comunicacions de l'Institut Estatal de l'Azerbaidjan del Ministeri de Comunicacions de l'URSS. Les obres de construcció van començar el 1979 i, segons el pla de construcció del projecte, havia d'haver acabat el 1985. Després del retorn de Heydar Aliyev al poder el 1993, es va continuar la construcció de la torre i el 1996 amb la seva participació, es va dur a terme la cerimònia oficial d'obertura del complex. El 2008 es va inaugurar un restaurant giratori a la planta 62 (175 metres) de la torre de televisió. Aparença De tant en tant, la il·luminació de la torre de televisió de Bakú canvia amb una decoració específica i única per a esdeveniments especials. Alguns esdeveniments anuals fan que la torre estigui especialment il·luminada. Alguns trams alternatius de la torre es van il·luminar en blau, vermell i verd, com en la tradicional bandera de l'Azerbaidjan per a celebrar les festes nacionals. La torre també ha tingut diversos arranjaments d'il·luminació especials per a l'Any Nou des del 2004. Referències
Televizní věž v Baku

Televizní věž (ázerbájdžánsky: Televiziya Qülləsi) je telekomunikační věž v ázerbájdžánském hlavním městě Baku. Měří 310 metrů. Vrchol je 480 metrů nad hladinou Kaspického moře. Jde o druhou nejvyšší stavbu v Ázerbájdžánu (po komínech Ázerbájdžánské tepelné elektrárny) a nejvyšší železobetonovou budovou na Kavkaze. Byla postavena v roce 1996. Stavební práce začaly ovšem již v roce 1979 a podle plánu měly být dokončeny v roce 1985. Stavba však zamrzla a práce na věži byly obnoveny až v roce 1993. Rotující restaurace v 62. patře (ve výšce 175 metrů) byla otevřena roku 2008. Při zvláštních příležitostech a státních svátcích bývá věž slavnostně osvětlena. Reference
Fernsehturm Baku

Der Fernsehturm Baku ist ein 1996 fertiggestellter, 310 Meter hoher Fernsehturm in der aserbaidschanischen Hauptstadt Baku. Er hat in einer Höhe von 175 Meter eine Aussichtsplattform und ein Drehrestaurant, welches 2008 eröffnet wurde. Der Turm gilt als Wahrzeichen und wichtigste Landmarke der Stadt und ist oft Motiv verschiedener Establishing Shots. Die Pläne zum Bau des Fernsehturms gehen auf die 1970er Jahre zurück und wurden vom Ministerrat der UdSSR auf Vorschlag des Kommunikationsministerium genehmigt. Mit dem Bau wurde 1979 begonnen und hätte 1985 beendet sein sollen. Erst mit der Rückkehr von Heydər Əliyev wurden die Arbeiten 1993 wieder aufgenommen und schließlich 1996 abgeschlossen. Seit 2004 wird der Turm in der Nacht beleuchtet und hat abhängig von verschiedenen Anlässen ein eigenes Beleuchtungsschema. Eine am 6. Oktober 1997 ausgegebene Briefmarke des Landes mit dem Nennwert von 250 Manat zeigt das Porträt von Hussein Jumshud oglu Rasulbeyov, den früheren Kommunikationsminister von Aserbaidschan. Im Hintergrund ist der Fernsehturm Azeri zu erkennen. Weblinks Fernsehturm Baku. In: Structurae Eintrag bei Emporis http://www.skyscraperpage.com/diagrams/?b2284 Einzelnachweise
Baku TV Tower

The Baku TV Tower (Azerbaijani: Televiziya Qülləsi), built in 1996, is a free standing concrete telecommunications tower in Baku, Azerbaijan. With a height of 310 metres (1017 ft or 480 meters from Caspian sea level), it is the second tallest structure in Azerbaijan after the chimneys of Azerbaijan Thermal Power Plant and the tallest reinforced concrete building in Caucasus. The tower has become one of the most prominent landmarks of Baku, often in the establishing shot of films set in the city. History The TV tower was designed on the basis of the decision of the Council of Ministers of the USSR after the order from the Ministry of Communications of Azerbaijan State Institute of the Ministry of Communications of the USSR. Construction work began in 1979 and according to the project construction plan it should have been completed in 1985. After the return of Heydar Aliyev to power in 1993, the construction of the tower was continued, and on July 6, 1996, with his participation, the official opening ceremony of the complex was carried. A rotating restaurant on the 62nd floor (175 metres) of Azeri TV Tower was opened in 2008. Appearance Occasionally, Baku TV Tower's lighting is changed to specific, unique arrangements for special events. Some annual events are cause for the tower to be specially lit. Such as alternating sections of the tower were lit to blue, red and green like in traditional Azerbaijani flag to help celebrate the national holidays. The tower has also had a variety of special lighting arrangements for New Year since 2004. See also List of towers References External links Emporis.com Azeri TV Tower at Structurae http://skyscraperpage.com/diagrams/?buildingID=2284
Torre de televisión de Bakú

La Torre de Televisión de Bakú (en azerí: Televiziya Qülləsi, Torre de Telecomunicaciones de Bakú o Torre Azerí), es una torre de telecomunicaciones construida en 1996 en Bakú la capital de Azerbaiyán. Está construida de hormigón, con una altura de 310 metros es la estructura más alta de Azerbaiyán. La torre se ha convertido en uno de los símbolos más importantes de Bakú, sirviendo de telón de fondo para muchas de las películas ambientadas en la ciudad. La torre fue proyectada en base de la decisión del Consejo de Ministros de la URSS. Los trabajos de construcción comenzaron en 1979 y de acuerdo con el plan inicial de construcción el proyecto debería haber sido terminado en 1985. Después de la vuelta de Heydar Aliyev al poder en 1993, la construcción de la torre continuó y en 1996 se llevó a cabo la ceremonia de inauguración oficial del complejo. Más recientemente un restaurante giratorio en el piso 62 a 175 metros fue inaugurado en 2008. En ocasiones, la iluminación de la Torre TV Bakú cambia de color de acuerdo a eventos especiales. Por ejemplo en la fiesta nacional del país la torre se ilumina en azul, rojo y verde, los colores de la bandera de Azerbaiyán. Véase también Media FM Enlaces externos Torre TV Bakú en Emporis.com
Tour de télévision de Bakou

La tour de télévision (en azéri : Azəri Televiziya Qülləsi) - est une édification de 310 m de haut à Bakou, capitale de l’Azerbaïdjan. C’est la plus haute construction en Azerbaïdjan et la 36e tour de télévision au monde d’après sa hauteur. Le projet de la tour a été préparé conformément au décret du Conseil des ministres de l’URSS et à la commande du ministère des Communications de la République d’Azerbaïdjan par l’Institut de projet d’État auprès du ministère des communications de l'URSS. Les travaux de construction ont commencé en 1979. Selon le projet, la construction devait être achevée en 1985. Mais, pour certaines raisons, les travaux du complexe ont été arrêtés. La construction de la tour a été reprise en 1993, et la cérémonie officielle d’inauguration du complexe s'est tenue en 1996. En 2008, la reconstruction a été réalisée sur la tour : un restaurant panoramique tournant a été ouvert au 62e étage à la hauteur de 175 m. Notes et références Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail de la télévision Portail de Bakou
Bakui tévétorony

A bakui tévétorony (azeri nyelven Televiziya Qülləsi) szabadon álló beton telekommunikációs torony Azerbajdzsán fővárosában, Bakuban. Az 1996-ban elkészült torony 310 méteres magasságával Azerbajdzsán legmagasabb épülete és a legmagasabb betonépület a Kaukázusban. A város jelképe, amely gyakran feltűnik az azeri helyszínű filmes produkciókban. 62. emeletén, 175 méteres magasságban 2008-ban forgó étterem nyílt. Nemzeti ünnepeken az azerbajdzsáni zászló kék-vörös-zöld színeiben világítják meg. Története A tévétorony építéséről még a Szovjetunió Minisztertanácsa döntött. Az építkezés 1979-ben kezdődött, és az volt a terv, hogy 1985-ben befejeződik. De ez nem történt meg, sőt az építkezés jó időre leállt. 1993-ban folytatódott, miután Heydər Əliyev elnökként visszatért a hatalomba. 1996-ban az ő jelenlétében adták át a létesítményt. Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Baku TV Tower című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Torre della televisione di Baku

La Torre della televisione di Baku (in azero Azəri Televiziya Qülləsi) è una torre di trasmissione a Baku, capitale dell'Azerbaigian costruita nel 1996. Con un'altezza di 310 metri, è la torre più alta del paese e la 37° torre televisiva al mondo per altezza. Storia La costruzione fu realizzata in base alla decisione del Consiglio dei ministri dell'Unione Sovietica e all'ordine del Ministero delle Comunicazioni dell'Istituto di Stato dell'Azerbaigian presso il Ministero delle Comunicazioni dell'URSS. La costruzione del progetto cominciò nel 1979 e la torre sarebbe dovuta essere completata nel 1985 ma i lavori procedettero a rilento. Nel 1993, con la salita al potere di Heydər Əliyev, i lavori di costruzione ripresero e la struttura venne completata e inaugurata nel 1996. Dal 2004 la torre viene illuminata di notte e, a seconda degli eventi, ha uno schema di illuminazione dedicato. Nel 2008 è stato aperto un ristorante rotante al 62º piano dell'edificio ad un'altezza di 175 m. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Torre della televisione di Baku Collegamenti esterni (EN) Torre della televisione di Baku, su Structurae. (EN) Torre della televisione di Baku, su Skyscraper Center.
Televisietoren van Bakoe

De televisietoren van Bakoe (Televiziya Qülləsi) in Azerbeidzjan) werd gebouwd in 1996 en is 310 m hoog. Dit maakt dit betonnen gebouw in Bakoe het hoogste gebouw van Azerbeidzjan. Op 175 m hoogte was een restaurant voorzien, maar de ruimte is momenteel nog onbenut. Externe links Foto's en informatie op emporis.com Technische fiche op Structurae
Wieża telewizyjna w Baku

Wieża telewizyjna w Baku (azer. Televiziya Qülləsi) – wolnostojąca betonowa wieża telekomunikacyjna w Baku w Azerbejdżanie zbudowana w 1996 roku. Jest to najwyższa budowla w Azerbejdżanie i najwyższy budynek z betonu zbrojonego na Kaukazie o wysokości 310 metrów (1017 stóp). Obrotowa restauracja na 62. piętrze (175 metrów) tej azerskiej wieży została otwarta w 2008 roku. Przypisy Linki zewnętrzne Azeri TV Tower w bazie structurae.net
Torre de Televisão de Bacu

A Torre de Televisão de Bacu (Baku) é uma torre para transmissão de sinal de TV que foi construída em 1996 na cidade de Bacu, Azerbaijão. Tem altura de 310 m (1017 pés) e, até julho de 2019, foi a 36.ª torre de estrutura independente mais alta do mundo. Ver também Lista das torres mais altas Referências
Turnul de televiziune din Baku

Turnul de televiziune din Baku (în azeră Televiziya Qülləsi) este un turn de telecomunicații din beton situat în Azerbaidjan și inaugurat în 1996. Cu o înălțime de 310 m, este cea mai înaltă structură din Azerbaidjan și cea mai înaltă clădire din beton armat din Caucaz. Turnul a devenit unul dintre reperele orașului, fiind adesea folosit pentru a identifica orașul în cadrul filmelor plasate acolo. Istorie Turnul de televiziune a fost proiectat, în urma deciziei Consiliului de Miniștri al URSS, de către Institutul de proiectare al Ministerului comunicațiilor al URSS. Lucrările de construcție au început în 1979 și, conform planului, ar fi trebuit finalizate în 1985, însă lucrările au fost oprite înainte de finalizare. După întoarcerea lui Heydar Aliyev la putere în 1993, construcția turnului a fost reluată, iar în 1996 a avut loc ceremonia oficială de deschidere a turnului. Un restaurant rotativ situat la etajul 62 (175 metri) al turnului a fost deschis în 2008, cu ocazia unor lucrări de reamenajare a turnului. Aspect Cu ocazia sărbătorilor naționale, turnul este iluminat în albastru, roșu și verde, culorile tradiționale ale steagului din Azerbaidjan. De asemenea, turnul a beneficiat de o iluminare specială pentru Anul Nou 2004, precum și cu alte ocazii. Note Legături externe http://www.emporis.com/building/azeritvtower-baku-azerbaijan http://skyscraperpage.com/diagrams/?buildingID=2284 Turnul de televiziune din Baku la Structurae
Бакинская телебашня

Бакинская телеба́шня (азерб. Bakı Televiziya Qülləsi) — сооружение высотой 310 м в Баку, столице Азербайджана. Является самым высоким сооружением в Азербайджане и 41-й по высоте телевизионной башней в мире. Комплекс был спроектирован на основании постановления Совета Министров СССР и по заказу Министерства связи Азербайджанской ССР Государственным проектным институтом Министерства связи СССР. Строительные работы начались в 1979 году. Согласно проекту строительство должно было быть завершено в 1985 году. Однако по определенным причинам строительные работы на комплексе были приостановлены. Строительство телебашни было продолжено в 1993 году и в 1996 году состоялась церемония официального открытия комплекса. В 2008 году на телебашне были произведены реконструкционные работы, на высоте 175 метров (27 этаж) был открыт вращающийся ресторан с видом на город. См. также Список самых высоких телевизионных башен Ссылки Световые эффекты на телебашне ночью — видео YouTube Примечания
Bakus TV-torn

Bakus TV-torn (azerbajdzjanska: Azəri Televiziya Qülləsi, Azäri Televizija Qülläsi) är ett fristående betongtorn byggt år 1966 och beläget i Azerbajdzjans huvudstad Baku. Tornet är 310 meter högt och i och med det även Azerbajdzjans högsta. År 2008 öppnades en roterande restaurang, liknande den som återfinns i bland annat Berlins Fernsehturm, på tornets 62:a våning (172 meter). Referenser Noter