NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Hövsan

Hövsan is a municipality in the eastern part of Baku, Azerbaijan. It has a population of 85,000. Transport Road Zikh Baku Airport Highway. Rail Baku suburban railway station is planned here. Notable natives Mirzaagha Aliyev — actor, People's Artist of USSR (1949). Namig Islamzadeh — is an Azerbaijani military officer, major general serving in the Azerbaijani Armed Forces. References External links Hövsan at GEOnet Names Server
Districte d'Ağsu

Ağsu (àzeri: Ağsu), és un districte de l'Azerbaidjan amb el centre administratiu a la ciutat d'Ağsu. Geografia El districte té una superfície de 1.020 km². El paisatge al nord de país pertany a la riba sud del Gran Caucas, es localitzen les muntanyes Niaylgad, Gingar i Lenkebiz i Agsu Passada. Al sud s'uneix a l'estepa de Xhirvan. Grans rius del districte són Agsu i Ayramchay. Economia La regió està dominada per l'agricultura. La producció de cotó, cereals i el vi són els seus productes principals, igual que el bestiar. Hi ha una indústria de processament d'aliments, com les indústries làcties i els cellers, així com les granges de serps. A més, forma part de la Ruta de Seda. Llocs d'interès A la regió es troba l'antiga i famosa torre ZIG-galasi. També està a prop del poble de Bazavand, on es troben les ruïnes de la ciutat de Nova Shemakha que data del segle xviii. A sud-oest de la capital, es troba la tomba d'Ag Gumbaz. Territori i Població Té una superfície de 1.020 km² amb una població de 69.400 persones i una densitat poblacional de 64 habitants per quilòmetre quadrat. Referències
Ağsu (rajón)

Ağsu je rajón v centrální části Ázerbájdžánu. Města a vesnice v rajónu Dilman, Bico, Keçdiməz, Padarçöl, Qəşəd, Ləngəbiz, Gəgəli, Ərəbmehdibəy, Dədəli, Qasımbəyli, Mustafalı, Xəlilli, Rəhimli, Qaradağ, Şahboyli, Bozavand, Ağarx, Qarabağlı, Ərəbuşağı, Ağalarbəyli, Maşadqanlı, Cuğurlu, Çaparlı, Qiyaslı, Rəhimağalı, Daşdəmirbəyli, Ağabəyli, Kəndoba, Cəfərli, Cəlayir, Hacıuşağı, Abasxanlı, Qaraqoyunlu, Musabəyli, Dəllər, Muradlı, Təklə, Hacısəmədli, İlxıçı, Axunlu, Növcü, Qaravəlli, Məlikçobanlı, Çiyni, Sarvan, Bəyimli, Hacıqədirli, Göydəlləkli, Padar, Küllülü, Kəlağaylı, Yenilik, Gursulu, Xanbulaq, Kövlüc, Yenikənd, Gəndəxan, Hinqar, Girdə, Elabad, Nuran, Zarqava, Nüydi, Sanqalan, Xasıdərə, Quzay, Qırlar, Kalva, Suraxanı, Hacman, Xatman, Pirhəsənli, Qaraqaşlı, Ülgüc, Navahı, Qaraməmmədli Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Ağsu (rayon) na ázerbájdžánské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Agsu na Wikimedia Commons
Ağsu (Rayon)

Ağsu (auch Aqsu) ist ein Rayon in Aserbaidschan. Hauptstadt ist die Stadt Ağsu. Der Name bedeutet „Weißes Wasser“. Geografie Der Rayon hat eine Fläche von 1020 km². Die Landschaft im Norden gehört im zur südlichen Flanke des großen Kaukasus, dort liegen die Berge Niaylgad, Gingar und Lenkebiz sowie der Ağsu-Pass. Im Süden schließt sich die Steppe von Schirwan an. Große Flüsse des Bezirks sind der Ağsu und der Ayramchay. Bevölkerung Der Rayon zählt 81.600 Einwohner (Stand: 2021). 2009 betrug die Einwohnerzahl 70.000. Wirtschaft Die Region ist landwirtschaftlich geprägt. Es werden Baumwolle, Getreide und Wein angebaut sowie Vieh gezüchtet. Es gibt eine Lebensmittel verarbeitende Industrie, z. B. Molkereien und Keltereien sowie Schlangenzuchtbetriebe. Außerdem wird in der Region Seide verarbeitet, da auch die Seidenstraße durch den Rayon führt. Sehenswürdigkeiten In der Region liegt der alte und bekannte Turm Giz-galasi. Außerdem finden sich nahe dem Dorf Bazavand die Ruinen der Stadt Neu-Shemakha aus dem 18. Jahrhundert. Südwestlich der Hauptstadt ist das Grab von Ag Gumbaz zu finden. Einzelnachweise
Raión de Aghsu

Aghsu (en azerí: Ağsu) es uno de los cincuenta y nueve rayones en los que subdivide políticamente la República de Azerbaiyán. La capital es la ciudad homónima. Geografía El rayón tiene una superficie de 1.020 kilómetros cuadrados. El paisaje en el norte del país pertenece a la orilla sur del Gran Cáucaso, se localizann las montañas Niaylgad, Gingar y Lenkebiz y Agsu Pase. En el sur se une a la estepa de Shirvan. Grandes ríos de la comarca son los Ağsu y Ayramchay.​​ Economía La región está dominada por la agricultura. La producción de algodón, cereales y el vino son sus productos principales, al igual que el ganado. Existe una industria de procesamiento de alimentos, como las industrias lácteas y las bodegas, así como las granjas de serpientes.​ Además, forma parte de la Ruta de Seda.​ Lugares de interés En la región se encuentra la antigua y famosa torre ZIG-galasi.​ También se encuentra cerca de la aldea Bazavand las ruinas de la ciudad de Nueva Shemakha que data del decimoctavo siglo. Al suroeste de la capital, se encuentra la tumba de Ag Gumbaz.​ Territorio y Población Posee una superficie de 1.020 kilómetros cuadrados con una población de 69.400 personas y una densidad poblacional de sesenta y cuatro habitantes por kilómetro cuadrado. Referencias
Ahsujski rajon

Ahsujski rajon (azerski: Ağsu rayonu) je jedan od 66 azerbajdžanskih rajona. Ahsujski rajon se nalazi u središtu Azerbajdžana. Središte rajona je Ahsu. Površina Ahsujskog rajona iznosi 1.020 km². Ahsujski rajon je prema popisu stanovništva iz 2009. imao 70.536 stanovnika, od čega su 34.730 muškarci, a 35.272 žene. Ahsujski rajon se sastoji od 59 općina. Izvori
Distretto di Ağsu

Il distretto di Ağsu (in azero: Ağsu rayonu) è un distretto (rayon) dell'Azerbaigian con capoluogo Ağsu. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su distretto di Ağsu Collegamenti esterni Sito ufficiale, su agsu-ih.gov.az. (EN) Distretto di Ağsu, su Mindat.org.
Ахсујски рејон

Ахсујски рејон (азер. Ağsu rayonu), једна је од 78 административно-територијалних јединица Азербејџана. Налази се у пределу региона Планински Ширван. Административни центар рејона се налази у граду Ахсу. Ахсујски рејон обухвата површину од 1.020 km² и има 72.100 становника (подаци из 2011). Административно, рејон се даље дели у 59 мању општину. Види још Азербејџан Административна подела Азербејџана
Ağsu (distrikt)

Ağsu Rayonu är ett distrikt i Azerbajdzjan. Det ligger i den centrala delen av landet, 130 kilometer väster om huvudstaden Baku. Antalet invånare är 66 645. Arean är 1,0 kvadratkilometer. Terrängen i Ağsu Rayonu är mycket platt. Följande samhällen finns i Ağsu Rayonu: Aghsu Kalva Gyagyali Medrese Kyandoba Bico Arabushagy Padar Arabmekhtibeyli Pirgasanly Qaraqaşlı Qaraqoyunlu Lyangyabiz Novdzhu Keshad Bozavand Ağarx Dilman Ilkhychy Çaparlı Ragimli Abasxanlı Musabeyli Nyuydi Gey-Dellekli Muradlı Aratkend Pervyy Arabsarvan Qiyaslı Nemirli Qaradağ Gadzhyushagy Nuran Karamamedli Gyurzhyuvan Saran-Khadzhi-Kadyr Shebaly Keshtimez Kalağaylı Axundlu Suraxanı Trakten runt Ağsu Rayonu består till största delen av jordbruksmark. Runt Ağsu Rayonu är det ganska tätbefolkat, med 56 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Baharlı, Khojaly

Baharly (Azerbaijani: Baharlı; formerly Quşçubaba) or Moshkhmhat (Armenian: Մոշխմհատ, Azerbaijani: Moşxmhat) is a village in the Khojaly District of Azerbaijan. The village had an ethnic Armenian-majority population prior to the 2020 Nagorno-Karabakh war, and also had an Armenian majority in 1989. History During the Soviet period, the village was part of the Askeran District of the Nagorno-Karabakh Autonomous Oblast. After the First Nagorno-Karabakh War, the village was administrated as part of the Askeran Province of the breakaway Republic of Artsakh. The village was captured by Azerbaijan on 7 November 2020, during the 2020 Nagorno-Karabakh war. Historical heritage sites Historical heritage sites in and around the village include the monastery of Ghevondyats Anapat (Armenian: Ղևոնդյաց անապատ, also known as the monastery of Ghondik, Ղոնդիկ) from between the 5th and 19th centuries, a 12th/13th-century khachkar, a 17th-century spring monument, a 17th/18th-century bridge, a 19th-century cemetery, a 19th-century watermill, and the 19th-century church of Surb Astvatsatsin (Armenian: Սուրբ Աստվածածին, lit. 'Holy Mother of God'). Demographics The village had 61 inhabitants in 2005, and 64 inhabitants in 2015. References External links Baharlı, Khojaly at GEOnet Names Server
Baharlı

Baharlı, est un village d'Azerbaïdjan situé dans le raïon de Khodjali, appelé Moshkhmgat (en arménien : Մոշխմհատ, en en azéri : Moşxmhat) ou Gushchubaba quand elle était une communauté rurale de la région d'Askeran, au Haut-Karabagh. La population s'élevait à 61 habitants en 2005. Histoire Faisant partie de l'ancien oblast autonome du Haut-Karabagh à l'époque soviétique, le village passe sous contrôle arménien pendant la première guerre du Haut-Karabagh et est administré dans le cadre de la région d'Askeran de la république du Haut-Karabagh. Le 7 novembre 2020, le village est repris par l'Azerbaïdjan au cours de la deuxième guerre du Haut-Karabagh et rebaptisé Baharlı. Notes et références Portail de l’Azerbaïdjan
Moshkhmhat

Moshkhmhat (in armeno Մոշխմհատ?, in azero Moşxmhat) o Baharly (in azero Baharlı, inizialmente in azero Quşçubaba) è una piccolissima comunità rurale del distretto di Xocalı in Azerbaigian, facente parte fino al 2020 della regione di Askeran nella repubblica di Artsakh (fino al 2017 denominata repubblica del Nagorno Karabakh). Conta poche decine di abitanti e risulta essere una delle più piccole comunità rurali della regione oltre che la più meridionale essendo quasi sul confine con la regione di Martowni, in una verde zona collinare tra boschi e campi coltivati. Storia Il villaggio è stato catturato dalle forze azere il 7 novembre 2020, durante la seconda guerra del Nagorno Karabakh. Monumenti e luoghi d'interesse Tra i siti del patrimonio storico presenti nel villaggio e nei suoi dintorni vi è il monastero di Ghevondyats Anapat (armeno: Ղևոնդյաց անապատ, noto anche come monastero di Ghondik, Ղոնդիկ) risalente al periodo compreso tra il V e il XIX secolo, un khachkar del XII/XIII secolo, un monumento alla sorgente del XVII secolo, un ponte del XVII-XVIII secolo, un cimitero del XIX secolo, un mulino ad acqua del XIX secolo e la chiesa di Surb Astvatsatsin del XIX secolo (armeno: Սուրբ Աստվածածին, lett. Santa Madre di Dio"). Note
Бахарли (Ходжалинський район)

Кушчубаба (азерб. Quşçubaba) — село у Ходжалинському районі Азербайджану. Село розташоване на південний схід від Ханкенді, поруч з селом Медеткенд. 7 листопада 2020 року в ході Другої Карабаської війни було звільнене Збройними силами Азербайджану. Пам'ятки У селі розташовані церква Сурб Аствацацін (Святої Богородиці) 19 століття, кладовище 19 ст., джерело 19 ст., млин 19 ст., хачкар 12-13 ст. та міст 17-18 століть. Джерела World Gazetteer[недоступне посилання] — World-Gazetteer.com(англ.) Population of Nagorno-Karabakh Republic (2005) [Архівовано 2 березня 2011 у Wayback Machine.](вірм.)(англ.)(рос.) Примітки
Myurishen

Myurishen (Armenian: Մյուրիշեն, also Mirushen, Միրուշեն) or Mirikend (Azerbaijani: Mirikənd) is a village in the Khojavend District of Azerbaijan, in the disputed region of Nagorno-Karabakh. Until 2023 it was controlled by the breakaway Republic of Artsakh. The village had an ethnic Armenian-majority population until the expulsion of the Armenian population of Nagorno-Karabakh by Azerbaijan following the 2023 Azerbaijani offensive in Nagorno-Karabakh. History During the Soviet period, the village was a part of the Martuni District of the Nagorno-Karabakh Autonomous Oblast. Historical heritage sites Historical heritage sites in and around the village include a cemetery from between the 15th and 17th centuries, the church of Surb Astvatsatsin (Armenian: Սուրբ Աստվածածին, lit. 'Holy Mother of God') built in 1869, and a 19th-century watermill. Economy and culture The population is mainly engaged in agriculture and animal husbandry. As of 2015, the village has a municipal building, a house of culture, a school, and a medical centre. Demographics The village had 200 inhabitants in 2005, and 160 inhabitants in 2015. The Armenian population was expelled in 2023 after Azerbaijan's military offensive that led to the dissolution of the Nagorno-Karabakh Republic. References External links Myurishen at GEOnet Names Server A short documentary about the village on YouTube
Mirushen

Mirushen (in armeno Մյուրիշեն?, in azero Mirikənd), talvolta anche Myurishen, è una piccola comunità rurale del distretto di Xocavənd, in Azerbaigian, fino al 2024 appartenente alla regione di Martuni nella repubblica dell'Artsakh (fino al 2017 denominata repubblica del Nagorno Karabakh). Nel 2005 contava duecento abitanti e sorge in zona collinare, prossima all'ex confine con la regione di Askeran. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Mirushen
Mirushen

Mirushen (azerbajdzjanska: Miruşen, armeniska: Մյուրիշեն, Myurishen, ryska: Мирушен) är en ort i Azerbajdzjan. Den ligger i distriktet Xocavənd Rayonu, i den centrala delen av landet, 260 km väster om huvudstaden Baku. Mirushen ligger 810 meter över havet och antalet invånare är 200. Terrängen runt Mirushen är lite bergig. Runt Mirushen är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Müşkapat, 9,5 km sydost om Mirushen. Trakten runt Mirushen består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Мюрішен

Мюрішен (вірм. Մյուրիշեն), Мірушен (вірм. Միրուշեն, азерб. Miruşen) — село у Ходжавендському районі Азербайджану. Село розташоване за 22 км на північний захід від міста Ходжавенд, за 3 км на північний захід від села Кагарці, за 6 км на північ від села Ннгі, за 7 км на північний схід від села Гарав, за 5 км на південь від села Бердашен та за 2 км на захід від села Авдур. Джерела World Gazetteer[недоступне посилання] — World-Gazetteer.com(англ.) Population of Nagorno-Karabakh Republic (2005) [Архівовано 2 березня 2011 у Wayback Machine.](вірм.)(англ.)(рос.)
Mollalar (Əlimədətli), Agdam

Mollalar is a village in the Agdam District of Azerbaijan. History The village was located in the Armenian-occupied territories surrounding Nagorno-Karabakh, coming under the control of ethnic Armenian forces during the First Nagorno-Karabakh War in the early 1990s. The village subsequently became part of the breakaway Republic of Artsakh as part of its Martakert Province, where it was known as Nor Aygestan (Armenian: Նոր Այգեստան). It was returned to Azerbaijan as part of the 2020 Nagorno-Karabakh ceasefire agreement. Historical heritage sites Historical heritage sites in and around the village include tombs from the 2nd–1st millennia BCE. References External links Mollalar at GEOnet Names Server
Mollalar (Alimedetli, Agdam)

Mollalar est un village situé dans le raion d'Agdam en Azerbaïdjan. Géographie Le village est situé dans la circonscription territoriale administrative Alimedetli, à 12 km au nord-ouest d'Agdam. Histoire Lors de la première guerre du Haut-Karabagh, le village est occupé par les forces arméniennes à partir du 15 juin 1993. Rebaptisé Nor Aygestan (arménien : Նոր Այգեստան), il est intégré à la région de Martakert au sein de la république du Haut-Karabagh. Il est repris en 2020 par les forces azerbaïdjanaises, à l'issue de la défaite arménienne dans la deuxième guerre du Haut-Karabagh. Conformément à l'accord de cessez-le-feu, le raion d'Agdam, auquel appartient le village, est restitué à l'Azerbaïdjan le 20 novembre. Démographie La population s'élevait à 321 habitants en 2005 et à 281 en 2015. Notes et références Portail de l’Azerbaïdjan
Nor Aygestan

Nor Aygestan (in armeno Նոր Այգեստան?, in azero Mollalar) è una comunità rurale del distretto di Ağdam, in Azerbaigian, fino al 2020 appartenente alla regione di Martakert nella repubblica di Artsakh (fino al 2017 denominata repubblica del Nagorno Karabakh). Il paese, a vocazione agricola, nel 2005 contava poco più di trecento abitanti e si trova sulla sponda sinistra del fiume Khachenaget non lontano dall'invaso idrico artificiale di Khacen. L'attuale insediamento di Nor Aygestan sorge nei pressi del vecchio villaggio rimasto distrutto durante la prima guerra del Nagorno Karabakh giacché prossimo alla ex linea di confine tra armeni e azeri ed è tornato sotto il controllo azero in seguito all'accordo di cessate il fuoco nella seconda guerra del Nagorno Karabakh. Note
Моллалар (Алимадатлинский АТО)

Моллалар (азерб. Mollalar) — село в административно-территориальном округе села Алимадатли Агдамского района Азербайджана. В ходе Первой карабахской войны, в 1993 году село было занято армянскими вооружёнными силами, и до ноября 2020 года находилось под контролем непризнанной НКР. По административно-территориальному делению НКР село называлось Нор-Айгестан и относилось к Мартакертскому району. После окончания Второй карабахской войны согласно трёхстороннему заявлению о прекращении огня, 20 ноября 2020 года Агдамский район был возвращён Азербайджану. Примечания
Моллалар (Алімадатлинська сільська рада)

Нор Айґестан (вірм. Նոր Այգեստան) — село у Мартакертському районі Нагірно-Карабаської Республіки. Село розташоване за 36 км на північ від Степанакерта та за 43 км на південний захід від Мартакерта та за 2 км на захід від села Кічан,що розташоване на трасі «Північ-південь». Населення села складається з тимчасово переміщених осіб з села Айкаджур, яке наразі знаходиться під контролем Національної армії Азербайджану. Пам'ятки В селі розташовані гробниці 2-1 тисячоліття до н. е. Джерела World Gazetteer[недоступне посилання з грудня 2021] — World-Gazetteer.com(англ.) Population of Nagorno-Karabakh Republic (2005) [Архівовано 2 березня 2011 у Wayback Machine.](вірм.)(англ.)(рос.) Примітки
Yeni Qaralar

Yeni Qaralar (Yeni Garalar) is a village in the Aghdara District of Azerbaijan. History The village was located in the Armenian-occupied territories surrounding Nagorno-Karabakh, coming under the control of ethnic Armenian forces during the First Nagorno-Karabakh War in the early 1990s. The village subsequently became part of the breakaway Republic of Artsakh as part of its Martakert Province, where it was known as Nor Seysulan (Armenian: Նոր Սեյսուլան). It was returned to Azerbaijan as part of the 2020 Nagorno-Karabakh ceasefire agreement. Historical heritage sites Historical heritage sites in and around the village include tombs from the 2nd–1st millennia BCE. Demographics The village had 138 inhabitants in 2005, and 179 inhabitants in 2015. References
Yeni Garalar

Yeni Garalar est une communauté rurale de la région d'Agdam, en Azerbaïdjan. Elle compte 138 habitants en 2005. Histoire En 1992-2020, Yeni Garalar était sous le contrôle des forces armées arméniennes. Le 20 novembre 2020, la région d'Agdam, y compris le village d'Yeni Garalar a été rétrocédée à l'Azerbaïdjan conformément aux termes de la Déclaration tripartite du 10 novembre 2020, signée par les présidents azerbaïdjanais et russe et le premier ministre arménien. Notes et références Portail de l’Azerbaïdjan
Nor Seysulan

Nor Seysulan (in armeno Նոր Սեյսուլան?, in azero Yeni Garalar) è una piccola comunità rurale del distretto di Ağdam, in Azerbaigian, fino al 2020 appartenente alla regione di Martakert nella repubblica di Artsakh (già repubblica del Nagorno Karabakh). Il villaggio nel 2005 contava poco più di cento abitanti e si trova lungo la vallata del fiume Khachenaget a trentuno chilometri dal capoluogo regionale Martakert. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Nor Seysulan
Нор Сейсулан

Нор Сейсулан (вірм. Նոր Սեյսուլան) — село у Мартакертському районі Нагірно-Карабаської Республіки. Село розташоване у південно-західній частині району. Населення села складається з тимчасово переміщених осіб з села Сейсулан, яке наразі знаходиться під контролем Національної армії Азербайджану. Пам'ятки В селі розташовані гробниці 2-1 тисячоліття до н. е. Джерела World Gazetteer[недоступне посилання з грудня 2021] — World-Gazetteer.com(англ.) Population of Nagorno-Karabakh Republic (2005) [Архівовано 2 березня 2011 у Wayback Machine.](вірм.)(англ.)(рос.) Примітки
Paravatumb

Paravatumb (Armenian: Պառավաթումբ) or Garitapa (Azerbaijani: Qarıtəpə) is a village located in the Kalbajar District of Azerbaijan, in the region of Nagorno-Karabakh. Until 2023 it was controlled by the breakaway Republic of Artsakh. The village had an ethnic Armenian-majority population until the expulsion of the Armenian population of Nagorno-Karabakh by Azerbaijan following the 2023 Azerbaijani offensive in Nagorno-Karabakh. History During the Soviet period, the village was a part of the Martuni District of the Nagorno-Karabakh Autonomous Oblast. Economy and culture The population is mainly engaged in agriculture and animal husbandry. As of 2015, the village has a municipal building, a house of culture, the Paravatumb branch of the Kaghartsi Secondary School, and a medical centre. Demographics The village had 171 inhabitants in 2005, and 140 inhabitants in 2015. References External links Paravatumb at GEOnet Names Server
Paravatumb

Paravatumb (toponimo azero, in armeno Պառավաթումբ? trasl. Paravatumb) è un insediamento azero del distretto di Xocavənd. Sorge attiguo al villaggio di Kaghartsi in zona collinare, prossimo alla direttrice fra Martuni e Step'anakert. Fino all'autunno 2023, Paravatumb fu una comunità rurale della regione di Martuni nella repubblica dell'Artsakh (fino al 2017 denominata repubblica del Nagorno Karabakh). Prima dell'esodo della popolazione di lingua armena, contava poco meno di duecento abitanti Note
Paravatumb

Paravatumb (armeniska: Parravat’umb, azerbajdzjanska: Qarıtəpə, armeniska: Պառավաթումբ, ryska: Параватумб) är en ort i Azerbajdzjan. Den ligger i distriktet Xocavənd Rayonu, i den centrala delen av landet, 260 km väster om huvudstaden Baku. Paravatumb ligger 867 meter över havet och antalet invånare är 171. Terrängen runt Paravatumb är kuperad. Runt Paravatumb är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Müşkapat, 5,5 km sydost om Paravatumb. Trakten runt Paravatumb består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Параватумб

Параватумб (вірм. Պառավաթումբ, азерб. Paravatumb) — село у Мартунинському районі Нагірно-Карабаської Республіки. Село розташоване за 2 км на північ від траси Степанакерт — Мартуні, за 19 км на захід від міста Мартуні, за 1 км на південь від села Кагарці, за 7 км на північний схід від села Ннґі та за 5 км на північний захід від села Варанда. Пам'ятки В селі розташована церква Сурб Аствацацін 18-19 ст. Джерела World Gazetteer[недоступне посилання з грудня 2021] — World-Gazetteer.com(англ.) Population of Nagorno-Karabakh Republic (2005)(вірм.)(англ.)(рос.)
Aras-dæmningen

Aras-dæmningen er en dæmning med vandkraftværk placeret på floden Araks (også kaldet Aras) ved Nakhitjevan i den sydvestlige del af Aserbajdsjan, på grænsen til Iran. Konstruktionen af dæmningen indledtes i 1964 og afsluttedes i 1971. Vandkraftværket har en installeret produktionskapacitet på 44 MW, opdelt på 4 lige store turbiner, der både er placeret i Aserbajdsjan og Iran. Der er således et kraftværk på hver side af grænsen. Opdæmning skaber Aras-reservoiret, der har et areal på 145 km². Dæmningen er 40 meter høj og 1.026 meter lang. Se også Vandkraftværk Dæmning Eksterne henvisninger Aftale mellem USSR og Iran Arkiveret 23. juli 2011 hos Wayback Machine - 1957.