Heldenberg emlékhely

A Heldenberg emlékhely (németül: Gedenkstätte Heldenberg) egy szoborpark és emlékmű-együttes Alsó-Ausztriában, Heldenberg község Kleinwetzdorf nevű részében, melyet eredetileg egy meggazdagodott hadiszállító vállalkozó épített ki 1849-ben, itteni kastélyának parkjában. Az együttes a „Hősök hegye” (Heldenberg) nevet kapta. Az alapító 1858-ban az egészet Ferenc József császárnak ajándékozta. A szoborpark a Habsburg Birodalom és az Osztrák–Magyar Monarchia uralkodóinak, a birodalom nagy hadvezéreinek és kitüntetett katonáinak emlékszobrait tartalmazza. Egy közös mauzóleumban nyugszik Maximilian von Wimpffen tábornagy, Radetzky marsall és maga Joseph G. Pargfrieder hadiszállító is. A szoboregyüttes Ausztria birodalmi múltjának látványos emléke. 1918 óta az osztrák állam tulajdona. 1971-ben Kleinwetzdorfot több faluval egyesítették, az új község neve Heldenberg lett, az emlékhely neve után. Az emlékhelyet idegenforgalmi központtá fejlesztették, kiállításokkal, látványosságokkal és családi programokkal. Története Joseph Gottfried Pargfrieder (Pargfrider) vállalkozó (1787–1863) a napóleoni háborúktól kezdve évtizedeken át a birodalmi haderőnek szállított élelmiszert, lábbelit, ruhaanyagokat. Jó barátságban állt Radetzky és Wimpffen tábornagyokkal, akiknek nagy összegű kártyaadósságait rendszeresen kiegyenlítette. A gyümölcsöző üzlet révén nagy vagyont szerzett, 1832-ben megvásárolta és felújította a Wetzdorf kastélyt, az akkor még önálló Kleinwetzdorf községben. Radetzky 1848–49-es észak-itáliai győzelmei és a magyar szabadságharc leverése után Pargfrieder a kastély parkjában egy 169 szoborból álló együttest létesített az osztrák birodalom zeniten álló hatalmát és dicsőségét méltatva. Az ötletet a Bajor Királyságban 1830–42 között épült Walhalla szolgáltatta. A központi oszlopcsarnokban és a környező sétányokon a birodalom jeles hadvezéreinek, parancsnokainak, kitüntetett katonáinak, továbbá a Habsburg uralkodók szobrait állította fel, I. Rudolf német királytól az éppen uralkodó I. Ferenc József császárig. A létesítmény a „Hősök hegye” (németül: Heldenberg) nevet kapta. Pargfrieder egy lakóházat is épített, háborús rokkant veteránok („invalidusok”) részére. Számukra egy oroszlánszoborral díszített külön kripta (Löwengruft) is épült. Pargfrieder terve szerint a tizenkét katonából és egy tisztből álló csoport az emlékpark díszőrségét adta volna, de ez nem valósult meg. 1858-ban Pargfrieder az egész emlékhelyet az uralkodónak ajándékozta. Ferenc József osztrák lovagi (Ritter) címet adott neki és kitüntette a Ferenc József-rend lovagkeresztjével. A súlyosan eladósodott Wimpffen és Radetzky tábornagyok, kártyaadósságaik kifizetése fejében végrendeletileg kötelezték magukat, hogy haláluk után a Heldenbergen, Pargfrieder saját kriptájában (az obeliszk alatt) fognak temetkezni. Wimpffen tábornagyot 1854-ben, Radetzky tábornagyot 1858-ban – Ferenc József császár személyes jelenlétében – helyezték el itt. 1863-ban magát Pargfriedert is ide temették, lovagi öltözékben, ülő helyzetben, a két tábornagy sírhelye közé. A fonák helyzetről a korabeli lakosság gúnyverseket írt. A legismertebb így hangzik: Hier ruhen drei Helden in ewiger Ruh,zwei lieferten Schlachten, der dritte die Schuh.” 1908-ban a császár átadta az emlékhelyet a cs. és kir. hadseregnek. 1918-ban az első Osztrák Köztársaság tulajdonába ment át. A szobrokat Anton Dietrich, Johann Baptist Fessler és Adam Rammelmayer szobrászok készítették. Az öntési munkákat a morvaországi Blanz (ma Blansko) öntödéjében végezték. A szobrok anyaga a 19. század közepén elterjedt ónötvözet-öntvény, alacsony vörösréz és alumínium tartalommal. Csak a négy legnagyobb szobor készült vasöntvényből. A szobrok felülete eredetileg világos színű volt, a ma látható fekete bevonatot egy 1936-os „restaurálás” során kapták. 1971-ben Kleinwetzdorfot egyesítették több szomszéd faluval (Großwetzdorf, Glaubendorf, Oberthern, Unterthern), a létrejött új községnek a Heldenberg nevet adták, az ekkor már országszerte ismert emlékhely neve után. Az emlékmű-együttes A központi oszlopcsarnok Tábornagyok mellszobrai az oszlopcsarnokot övező balusztrádokon (B) Győzelmi oszlopok Mindkét balusztrád előtt egy-egy győzelmi oszlop (I, U) áll, csúcsán Victoria istennő szobrával, kitüntetett tisztek és katonák mellszobraival körülvéve. A balszárnyon az 1848–49-es észak-itáliai forradalmak elleni, a jobbszárnyon az 1848–49-es magyar szabadságharc elleni császári hadjárat résztvevői sorakoznak. Mindkét oszlophoz 24-24 mellszobor tartozik, két körbe rendezve. A belső körben Arany Vitézségi Érem, a külső körben a Katonai Mária Terézia-rend kitüntetettjei láthatók. Hősök sétánya (Heldenallee) Császár-sétány (Kaiserallee) Az oroszlános kriptához (Löwengruft) vezető sétaút Maximilian Graf O’Donell ezredes (1812–1895) mellszobra (D) Josef Ettenreich hentesmester (1800–1875) mellszobra (D) Lamberg Ferenc Fülöp gróf, altábornagy (1791–1848) egész alakos szobra (L) Az emlékhely a 21. században A 2005-ös Alsó-Ausztriai Tartományi Kiállítás (Niederösterreichische Landesausstellung) helyszíne Heldenberg volt, címe „Időutazás. Csupa hős” (Zeitreise. Lauter Helden), témája egyfelől a Heldenberg emlékhely, másfelől a környéken feltárt neolitikus falvak rekonstruált védelmi létesítményei. Az emlékhely ma idegenforgalmi látványosság, rendezvényekkel, kiállításokkal, családi programokkal. A kastélyparkban állandó Oldtimer autókiállítást rendeztek be, és rendszeres lovas és sólymász-bemutatókat is tartanak. Jegyzetek Szépirodalom Stefan Heym (2000). Pargfrider. Roman (német nyelven). (Joseph G. Pargfrieder regényes életrajza). München: Goldmann. ISBN 3-442-72648-4. Források, információk "Gemeinde Heldenberg (a község honlapja)". heldenberg.gv.at. Hozzáférés: 2019. április 21.. "Ausflugsziel Heldenberg. Ein Ort, sieben Erlebnisse (a turistaközpont honlapja)". derheldenberg.at. Hozzáférés: 2019. április 21.. "Heldenberg (Austria-Forum AEIOU". /austria-forum.org. Hozzáférés: 2019. április 21.. Kapcsolódó szakirodalom Laurence Cole (2014). Military Culture and Popular Patriotism in Late Imperial Austria (angol nyelven). Oxford: Oxford University Press. 75–78. o. Marianne Gastgeb (2000). Heimatbuch Wetzdorf. Heldenberg – Schloss Wetzdorf (német nyelven). Großwetzdorf: M. Gastgeb. Daniela Hagenbüchl (2000). Der Heldenberg. Führer durch die Gedenkstätte in Kleinwetzdorf, Niederösterreich (német nyelven). Großwetzdorf: Gemeinde Heldenberg. Hubert M. Mader (2008). Die Helden vom Heldenberg. Pargfrieder und sein „Walhalla“ der k.k. Armee (német nyelven). Graz: Verlag Vehling. ISBN 978-3-85333-154-5. : Unknown parameter |coauthors= ignored (|author= suggested) (súgó) Gunther Martin (1972). Der Heldenberg. Führer durch die Gedenkstätte für Feldmarschall Radetzky in Klein-Wetzdorf, Niederösterreich (német nyelven). Wien: Bundesministerium für Bauten und Technik. Theodor Svarovsky (2002). Heldenberg. Analyse (német nyelven). Wien: TU Wien Inst. für Gebäudelehre.