NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Fehring

Fehring is a municipality in the district of Südoststeiermark in Styria, Austria. The landscape is rolling hills cut by the valley of the Raab. Fehring is on a socket some metres above the valley floor. The town is bordered to the east by Burgenland. Neighbouring municipalities In the north: Johnsdorf-Brunn and Hohenbrugg-Weinberg In the east: Sankt Martin an der Raab and Mühldorf In the south: Kapfenstein In the west: Pertlstein Community structure The municipality Fehring consists of the villages Hirtzenrigel, Höflach, Petzelsdorf, Petersdorf and Schiefer. History The first mention of Fehring is with 40 homesteads in a document from Ottokar of 1265th. The district Petzelsdorf is already mentioned in the Babenberger Urbar 1220th. Fehring was founded as a marketplace and Rudolf IV, Duke of Austria awarded the market law. A parish has been documented in Fehring since 1305. There have been a lot of wars and fights around Fehring, therefore a tabor was built in the 15th century. Transportation Fehring railway station is the terminus for S3 services from Graz on the Steirische Ostbahn. Coat of arms King Ferdinand granted arms in Augsburg at 8 July 1550. Twin towns Heinersreuth Patsch References
Fehring

Fehring es una localidad del distrito de Südoststeiermark, en el estado de Estiria, Austria, con una población estimada a principio del año 2018 de 7284 habitantes. Se encuentra ubicada al sureste del estado, al sur de la ciudad de Graz —la capital del estado— y cerca de la frontera con el estado de Burgenland y con Eslovenia.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Fehring.
Fehring

Fehring è un comune austriaco di 7 167 abitanti nel distretto di Südoststeiermark, in Stiria; ha lo status di città (Stadt). Il 1º gennaio 2015 ha inglobato i comuni soppressi di Hatzendorf, Hohenbrugg-Weinberg, Johnsdorf-Brunn e Pertlstein. A Fehring si trova una chiesa fortificata (Tabor) e nella città ogni anno si svolgono una festa del vino ("Fehringer Weintage", in agosto) e un festival jazz ("Most + Jazz", in settembre). Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Fehring Collegamenti esterni Sito ufficiale, su fehring.at. (DE) Sito ufficiale, su fehring.at.
Fehring

Fehring is een gemeente met 5303 inwoners (2023) in de Oostenrijkse deelstaat Stiermarken, gelegen in het district Südoststeiermark. Tot 2013 behoorde ze tot het district Feldbach. In 2015 werd Fehring uitgebreid met Hatzendorf, Hohenbrugg-Weinberg, Johnsdorf-Brunn en Pertlstein.
Fehring

Fehring este un orășel cu 7.167 loc. (în 2021), care ocupă suprafața de 87,08 km², el este situat în districtul Südoststeiermark, landul Steiermark din Austria. Date geografice Orașul se află în centrul Thermenlandului (regiunii cu ape termale) din Steiermark care are 6 stațiuni balneare: Bad Radkersburg, Bad Gleichenberg, Loipersdorf, Bad Blumau, Bad Waltersdorf și Sebersdorf. De aici provine zicala Fehring, este forța care a creat ținutul termal. Localitățile care aparțin de regiunea orașului : Burgfeld, Höflach, Petersdorf I, Petzelsdorf, Schiefer și Fehring, însumează o populației de 3200 loc.Fehring este centrul cultural regiunii de pe valea Raabului, fiind un punct de intesecție între Thermenland și drumul vinului din Steiermarkul de est. Regiunea colinară este adecvată culturii de viță de vie, aici se țin festivități în august și septembrie, numite „Fehringer Weintage“ (Zilele vinului din Fehring). În oraș există o biserică care datează din anul 1723, clădită în stilul gotic târziu, ea este închinată lui Sf. Iosif. Etimologie Denumirea de Fehring, provine probabil din limba slavă "borovnik(a)" - "Föhrenhain". Istoric Prima oară este localitatea este amintită în anul 1265, ea avea atunci 40 de gospodării, iar satul Petzelsdorf este amintit deja în 1220. In anul 1305 Fehring, devine parochie, iar în anul 1362 Rudolf den Stifter îi acordă dreptul de târg. Regiunea are o istorie zbuciumată, granița fiind de mai multe ori mutată. În anii 1571, 1605, 1621 și 1735, localitatea este distrusă de incendii, iar între anii 1704-1711 localitatea este distrusă de atacurile kuruților din Ungaria. Orașul devine ținta bombardamentelor din al doilea război mondial. Calea ferată care traversează landul termal a fost construită în anul 1873. Legături externe de Date despre Fehring din Statistica Austriei
Феринг

Феринг (нем. Fehring) — город в Австрии, город , расположен в федеральной земле Штирия. Входит в состав округа Зюдостштайермарк. Население составляет 3101 человек (на 31 декабря 2005 года). Занимает площадь 29,61 км². Политическая ситуация Бургомистр коммуны — Херберт Вайнраух (АНП) по результатам выборов 2005 года. Совет представителей коммуны (нем. Gemeinderat) состоит из 21 места. АНП занимает 11 мест. СДПА занимает 8 мест. АПС занимает 1 место. Зелёные занимают 1 место. Ссылки Официальная страница
Fehring

Fehring är en stadskommun i distriktet Südoststeiermark i förbundslandet Steiermark i Österrike. Den ligger vid floden Raab cirka 15 km öster om Feldbach. Fehring omnämns för första gången 1265 som Voringer. 1305 finns det en pastoratsfilial som tillhör Riegersburg. 1362 blir Fehring köping. Fehring som ligger nära den ungerska gränsen drabbas på 1600- och 1700-talen av militära attacker. Även stora bränder 1571, 1605, 1621 och 1735 ödelägger staden. 1806 ockuperas orten av franska trupper. 1873 kommer järnvägen till Fehring: den steierska östbanan Graz - Feldbach - Ungern. Från Fehring byggs sedan på 1880- och 1890-talen en järnvägsförbindelse via Fürstenfeld och Hartberg till Friedberg. 1962 upphöjs Fehring till stad. Fehring är idag en industristad med elektronik-, kemi- och textil- och möbelindustri. Kommunen Kommunen har 7 146 invånare (2025). Den består av 17 orter (Ortschaften) (inom parentes invånarantal 1 januari 2025): Kommunen fick sin nuvarande form den 1 januari 2015 genom en sammanslagning av kommunerna Fehring, Hatzendorf, Hohenbrugg-Weinberg, Johnsdorf-Brunn och Pertlstein. Galleri Källor
Ферінг

Ферінг (нім. Fehring) — місто в Австрії, у федеральній землі Штирія, округ Зюдостштаєрмарк. Населення — 7146 осіб (2025) Географія Громада розташована на висоті 272 метри над рівнем моря за координатами 46°56′11″ пн. ш. 16°00′38″ сх. д. За даними Статистичного управління Австрії в 2021 році площа становила 87,08 км², з чого придатної до заселення було 70,4%, заселеної — 28,4%. Сусідні громади Демографія 2023 року в громаді мешкало 7245 осіб в 2999 домогосподарствах, іноземців було 5,8% (у т.ч. 3,5% громадяни країн ЄС та ЄАВТ, 1,2% — України). За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 12,8% — особи молодші 15 років, 62,7% — особи у віці 15—64 років, 24,5% — особи у віці 65 років та старші. Середній вік мешканців становив 46,7 років, 29,6% отримувало пенсію. Серед мешканців у віці від 15 років вищу освіту мало 8,8%, середню — 63,5%. У 667 підприємствах було зайнятих 2706 осіб. У первинному секторі 2021 року працювало 15,7% підприємств, 22,3% — в обробній промисловості, 62,0% — в галузі послуг. Динаміка населення: Примітки
Borgen Rappottenstein

Borgen Rappottenstein är en medeltida borg på en granitklippa nära orten Rappottenstein i det österrikiska förbundslandet Niederösterreich. Den räknas till Österrikes bäst bevarade borgar från medeltiden. Historia Borgen grundades troligen i mitten av 1100-talet av Rapoto av Kuenring för att kontrollera en viktig handelsväg till Böhmen. Efter 1305 bytte borgen ägare flera gånger innan den hamnade hos greven av Abensperg och Traun 1664, vars ätt fortfarande äger borgen. På 1500-talet var borgen centrum för protestantismen i regionen för nästan 100 år. Under 1200- till 1600-talen byggdes borgen kontinuerligt ut enligt de nyaste försvarstekniska kunskaperna. Därför kunde borgen aldrig intas, trots angrepp och belägringar av ett 3000 man stor bondehär 1596/96, kejserliga trupper 1619 och svenska trupper 1645. 1749 skadades borgen i ett jordskalv så svårt att man funderade att överge borgen eftersom den inte längre hade någon militär betydelse, men slutligen bestämde ägarna sig att renovera den. Byggnader Den äldsta delen utgörs av grunden till den 30 meter höga bergfriden som är från 1100-talet. Högborgen är romansk, men den trånga inre borggården fick sitt nutida utseende med sina renässansarkader i två våningar och grafittomålningar på 1500-talet. Tillträdet till högborgen sker genom sex portar och fem innergårdar som kunde försvaras var för sig. I gårdarna finns ekonomibyggnader som t.ex. brygghuset från 1500-talet. Den yttersta porten med sina två rundtorn tillkom först på 1500-talet. Den var ursprungligen säkrad med ett dike och vindbrygga. Borgen idag Borgen som är i privat ägo är fortfarande bebodd. Dock kan borgen besiktigas inom ramen för guidningar. På sommaren arrangeras musikaliska tillställningar (Klangburg). Några salar och kapellet kan hyras för privata tillställningar.
Замок Раппоттенштайн (Нижня Австрія)

Замок Раппоттенштайн (нім. Burg Rappottenstein) розташований у ярмарковій громаді Раппоттенштайн округу Цветль регіону Вальдфіртель землі Нижня Австрія. За всю історію не був жодного разу захоплений чи спалений ворогами. Вважається одним з найнеприступніших замків Австрії. Історія Для захисту своїх володінь Рапото фон Куенрінґ заклав у 1150 році декілька замків, з яких Раппоттенштайн був найпотужнішим і відігравав найбільшу роль у захисті від набігів з Богемії. Влада Куенрінґів стала занепадати через протистояння з королем Альбрехтом I Габсбургом і в 1305 році замок перейшов графам фон Дахсберґ, у 1423 році — родині фон Штаргемберґ, в 1546-му — графам фон Ландау. Замок не змогли захопити повсталі селяни (1597), шведи (1645). Замок у 1664 році придбали графи Абенсперґ-Траун, які володіють ним донині, як і замками Волькенсдорф, Майссау, Петронелл. У замку збереглись будівлі різних стилів. Південна вежа - романський стиль, двоярусна каплиця (1379), будівлі кухні, архіву з готичними фресками Дунайської школи живопису у східному тракті — готика, триярусні аркади Східного тракту, дві вежі вхідної брами (1548), броварня з розписами сграффіто — ренесанс. Примітки Джерела Burgen,Stifte und Schlösser Regionen Waldviertel, Donauraum, Südböhmen, Vysočina, Südmähren ISBN 978-3-9502262-2-5 (нім.) Посилання Rappottenstein [Архівовано 12 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (нім.) Burg Rappottenstein: Frischer Klang aus düsteren Mauern [Архівовано 14 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (нім.) Burg Rappottenstein [Архівовано 7 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (нім.) Rappottenstein I [Архівовано 8 липня 2013 у Wayback Machine.] (нім.) Die Burg und Ihre Herren (нім.) Rappottenstein [Архівовано 11 вересня 2017 у Wayback Machine.] (нім.)
Seebenstein (hrad)

Seebenstein je hrad ve stejnojmenné obci v okrese Neunkirchen v rakouské spolkové zemi Dolní Rakousy. Skládá se ze dvou hlavních částí: starého hradu se zaoblenou věží a palácem ze 13.–14. století a mladšího jádra výšinného hradu z 15.–17. století. V paláci je uložena sbírka zbraní, mariánská socha (asi od Veita Stosse nebo Tilmana Riemenschneidera a v nároží stojí hradní kaple. Historie Hrad založil kolem roku 1045 Gottfried z Wels-Lambachů a asi roku 1049 přešel na Formbachy. Potom byl v držení Ithy z Fombach-Ratelnsbergů, kteří odtud odcestovali do Svaté země a už se nikdy nevrátili. Když Fombachové ve 12. století vymřeli, přešel hrad na Wildensteiny. V roce 1170 je poprvé zmiňován Kadolz von Seebenstein. V následujících staletích změnil hrad vícekrát své majitele, mezi nimi byl také rod Lichtenštejnů (14. století), Seebecků (1403–1432) a od 1432 Königsbergové. Poslední z nich stavěl dochovaný hrad. V roce 1683 byl hrad neúspěšně obléhán Turky. V 17. století přešel na Pergeny, kteří v údolí postavili nový zámek a hrad nechali chátrat. V roce 1790 si hrad pronajal Anton David Steiger (1755–1832) a založil zde spolek Wildensteiner zur blauen Erde. Spolek byl roku 1824 rozpuštěn a krátce poté hrad koupili Lichtenštejnové. Od roku 1942 je hrad ve vlastnictví rodiny Nehammerů. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Burg Seebenstein na německé Wikipedii. Literatura Heinz Gerstinger: Ausflugsziel Burgen. 30 Burgen rund um Wien. Pichler, Wien 1998, ISBN 3-85431-158-3. Anton Stalzer: Burg Seebenstein. 2. Auflage. Eigenverlag, Wien 1985. Související články Seznam hradů a zámků v Rakousku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Seebenstein na Wikimedia Commons Burg Seebenstein auf burgenkunde.at
Burg Seebenstein

Die Burg Seebenstein steht im niederösterreichischen Seebenstein. Die Höhenburg besteht aus zwei Anlagen, dem alten Teil mit einem runden Bergfried und einem verfallenen Palas aus dem 13./14. Jahrhundert sowie dem Hochschloss aus dem 15. bis 17. Jahrhundert. In letzterem befindet sich eine bedeutende Sammlung von Waffen und mittelalterlicher Kunst, darunter eine Marienplastik von Veit Stoß. Eine Madonna von Tilman Riemenschneider wurde (vor dem Jahr 2004) verkauft. In einer Ecke des Hochschlosses befindet sich eine Kapelle. Geschichte Die Burg wurde um 1045 durch Gottfried von Wels-Lambach gegründet und ging etwa 1049 an die Formbacher. Nachdem die Formbacher im 12. Jahrhundert ausstarben, kam die Burg an die Wildensteiner. 1170 wird erstmals ein Kdolz von Seebenstein genannt. In den folgenden Jahrhunderten wechselte die Burg mehrmals ihre Besitzer, unter ihnen waren die Liechtensteiner (14. Jahrhundert), die Seebecker (1403 bis 1432) und ab 1432 die Königsberger. Letztere bauten das heutige Hochschloss der Burg, das 1683 erfolglos von den Türken belagert wurde. Im 17. Jahrhundert ging die Burg an die Pergen, die sich im Tal ein neues Schloss errichteten und die Burg dem Verfall überließen. 1790 pachtete Anton David Steiger die Burg und gründete hier den Verein der Wildensteiner zur blauen Erde. Der Verein wurde 1824 aufgelassen, und kurze Zeit später kauften die Liechtensteiner die Burg. Johann I. von Liechtenstein baute die nahe gelegene Burgruine Türkensturz. Seit 1942 ist die Burg im Besitz der Familie Nehammer. Sonstiges 2012 wurde die Märchenverfilmung „Die Schöne und das Biest“ mit Maximilian Simonischek, Cornelia Gröschel und Jürgen Tarrach auf der Burg gedreht. Die Burg bildet das Zentrum des Naturparks Seebenstein. Literatur Gerd Braun: Seebenstein – die Biedermannsburg der Wildensteiner Ritter auf blauer Erde. In: Burgen und Schlösser. Band 6 (1985/I), S. 38–53. Heinz Gerstinger: Ausflugsziel Burgen. 30 Burgen rund um Wien. Pichler, Wien 1998, ISBN 3-854-31158-3. Anton Stalzer: Burg Seebenstein. 2. Auflage. Eigenverlag, Wien 1985. Seebenstein. In: Maximilian Weltin, Christina Mochty-Weltin, Karin Kühtreiber, Thomas Kühtreiber, Ronald Woldron: Wehrbauten und Adelssitze Niederösterreichs. Das Viertel unter dem Wienerwald. Band 2. In: Studien und Forschungen aus dem Niederösterreichischen Institut für Landeskunde. Sonderreihe Band 2. NÖ Institut für Landeskunde, St. Pölten 2003, S. 124–166 (361 S.). Weblinks Seebenstein. In: burgen-austria.com. Martin Hammerl; abgerufen am 1. Januar 1900 Burg Seebenstein auf burgenkunde.at Einzelnachweise
Burg Seebenstein

Burg Seebenstein is a castle in Seebenstein, Lower Austria, Austria. Burg Seebenstein is 453 metres (1,486 ft) above sea level. Owned by the Nehammer family since 1942, it once housed the Seebenstein Madonna, a wood sculpture by Tilman Riemenschneider, until it was sold and acquired by the Yale University Art Gallery. See also List of castles in Austria References External links History and visiting information (in German)
Замак Зебенштајн

Замак Зебенштајн (нем. Burg Seebenstein) налази се у Зебенштајну, Доња Аустрија. Замак је око 1045. године подигао Готфрид од Велса-Ламбаха, а 1049. године се преселио у Формбах. Замак Зебенштајн се налази на 453 м надморске висине. Од 1942. године дворац је у власништву породице Нехамер. Референце Спољашње везе Замак Зебенштајн на сајту burgenkunde.at
Burg Perchtoldsdorf

Burg Perchtoldsdorf is a castle in Lower Austria, Austria. Burg Perchtoldsdorf is 261 metres (856 ft) above sea level. Location The mighty complex with a church and a castle is located on the north side of Perchtoldsdorf's market square on the slopes of the Vienna Woods. Under Joseph II in 1795/96, the market fortifications from the middle of the 13th century, which ran around the entire market, were almost completely demolished. History The lords of Perchtoldsdorf The origins of the castle probably date back to before the year 1000. It was built together with numerous other castles on the eastern edge of the Vienna Woods in order to protect the Babenbergs' dominion from the ever-invading Hungarians. The castle originally only consisted of a brick tower and a few wooden buildings, which were protected by a palisade and a moat. However, as it soon became too small, it was only inhabited for defensive purposes. Heinricus de Pertoldesdorf is named as the first lord of the castle in 1138. Under his successor, the wooden buildings were replaced by brick ones and an outer bailey with a wall was built. In this state, it was once again a residence. The south tower, which still stands today, was also erected as a Bergfried. The castle chapel on the second floor of the castle was elevated to a parish church in 1217 under Bishop Ulrich II of Passau. In 1232, Otto I of Perchtoldsdorf gave the castle as a freehold to Melk Abbey, from which he received it back as a fief. Otto I was involved in the aristocratic uprising against Duke Frederick II, which is why the castle was destroyed by him in the course of a punitive expedition, leaving only the base and part of the south wall. It seems that Otto then lived in his newly built Burg Kammerstein. The ruins were converted into a church. Not far from the castle, on the south-eastern corner of today's market square, a new Stadtburg was built, which mainly served administrative purposes. It was Otto II, who later fought alongside Rudolf of Habsburg at the Battle of Dürnkrut and Jedenspeigen, who had the ancestral castle rebuilt. The rebuilding of this castle was probably completed around 1270. Otto III of Perchtoldsdorf took part in another noble uprising. As a result, all three of his castles - the ancestral castle, the town castle and Kammerstein Castle - were destroyed by Duke Albrecht I of Austria, who later became King Albrecht I, around 1290. Otto presumably died in custody. See also List of castles in Austria References
Niederleis

Niederleis es un municipio situado en el distrito de Mistelbach, en el estado de Baja Austria, Austria. Tiene una población estimada, a inicios de 2024, de 917 habitantes.​ Está ubicado al noreste del estado, al norte de Viena y cerca de las fronteras con República Checa y Eslovaquia. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Niederleis.
Niederleis

Niederleis osztrák község Alsó-Ausztria Mistelbachi járásában. 2021 januárjában 875 lakosa volt. Elhelyezkedése Niederleis a tartomány Weinviertel régiójában fekszik a Leisi-hegység délkeleti peremén, a Niederleiser Bach patak mentén. Területének 13,7%-a erdő, 76,6% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 4 települést, illetve településrészt egyesít: Helfens (68 lakos 2021-ben), Kleinsitzendorf (14), Niederleis (642) és Nodendorf (151). A környező önkormányzatok: északra Gnadendorf, északkeletre Asparn an der Zaya, keletre Ladendorf, délre Großrußbach, nyugatra Ernstbrunn. Története Niederleist Frankóniából érkező telepesek alapították a 11. században, de neve csak jóval később jelenik meg az írott forrásokban. Nodendorfot 1120/1130-ban, Helfenst 1150-ben, Kleinsitzendorfot 1380-ban említik először. Niederleis várát 1310-ben említik először. A Leis (Lizze) nemzetség már a Babenbergek idejém is szerepelt a forrásokban, de nem kizárt hogy ők a hasonló nevű, Scheibbs melletti falu urai voltak. A 15. század elején a Polheim, majd a Fritzendorf család szerezte meg a várat és a falut, majd a század végén Wolfgang von Ludmannsdorfhoz került. A 17. században a heiligenkreutzi kolostoré volt, ekkor nyerte el mai formáját. A 19. század végén a vár akkori tulajdonosa, Josef Wallis gróf itt helyezte el jelentős műgyűjteményét, amely ma is az épületben található. A második világháború végén, 1945. április 20-21-én Niederleis heves harcok színterévé vált, mely során 11 polgár életét vesztette, 37 épület leégett és 3 hidat felrobbantottak. Lakosság A niederleisi önkormányzat területén 2021 januárjában 875 fő élt. A lakosságszám 1910-ben érte el a csúcspontját 1178 fővel, 1981-ig csökkenő tendenciát mutatott, ezt követően ismét gyarapodásnak indult. 2019-ben az ittlakók 96,2%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,5% a régi (2004 előtti), 1,6% az új EU-tagállamokból érkezett. 2001-ben a lakosok 91,4%-a római katolikusnak, 2,1% evangélikusnak, 5,9% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor a lakosság 99,1%-a német anyanyelvű volt. A népesség változása: Látnivalók a niederleisi vár a Mária mennybevétele-plébániatemplom a helytörténeti múzeum a Leis-hegység natúrpark Források A település honlapja 31636 – Niederleis Statistik Austria Jegyzetek Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Niederleis című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Niederleis

Niederleis is een gemeente in de Oostenrijkse deelstaat Neder-Oostenrijk, gelegen in het district Mistelbach (MI). De gemeente heeft ongeveer 800 inwoners. Geografie Niederleis heeft een oppervlakte van 19,54 km². Het ligt in het noordoosten van het land, ten noorden van de hoofdstad Wenen en ten zuiden van de grens met Tsjechië.
Нидерлайс

Нидерлайс (нем. Niederleis) — коммуна (нем. Gemeinde) в Австрии, в федеральной земле Нижняя Австрия. Входит в состав округа Мистельбах. Население составляет 814 человек (на 31 декабря 2005 года). Занимает площадь 19,54 км². Официальный код — 31636. Политическая ситуация Бургомистр коммуны — Йозеф Лип (СДПА) по результатам выборов 2005 года. Совет представителей коммуны (нем. Gemeinderat) состоит из 15 мест. СДПА занимает 10 мест. АНП занимает 5 мест. Ссылки Официальная страница (нем.) Примечания
Niederleis

Niederleis är en ort och kommun i Österrike. Den ligger i distriktet Mistelbach i förbundslandet Niederösterreich, 40 km norr om huvudstaden Wien. Kommunen består av fyra orter (Ortschaften) (inom parentes invånarantal 1 januari 2025): Helfens (69) Kleinsitzendorf (27) Niederleis (688) Nodendorf (143) Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Niederleis.
Нідерляйс

Нідерляйс (нім. Niederleis) — громада в Австрії, у федеральній землі Нижня Австрія, округ Містельбах. Населення — 927 осіб (2025) Географія Громада розташована на висоті 253 метри над рівнем моря за координатами 48°32′59″ пн. ш. 16°23′52″ сх. д. За даними Статистичного управління Австрії в 2021 році площа становила 19,52 км², з чого придатної до заселення було 88,2%, заселеної — 11,2%. Сусідні громади Демографія 2023 року в громаді мешкало 911 осіб в 395 домогосподарствах, іноземців було 4,4% (у т.ч. 3,4% громадяни країн ЄС та ЄАВТ, 0,2% — України). За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 15,7% — особи молодші 15 років, 64,9% — особи у віці 15—64 років, 19,4% — особи у віці 65 років та старші. Середній вік мешканців становив 43,5 років, 23,4% отримувало пенсію. Серед мешканців у віці від 15 років вищу освіту мало 9,7%, середню — 72,8%. У 54 підприємствах було зайнятих 146 осіб. У первинному секторі 2021 року працювало 9,5% підприємств, 13,1% — в обробній промисловості, 77,4% — в галузі послуг. Динаміка населення: Примітки
Irrsee

Irrsee je jezero v Rakousku. Má rozlohu 3,5 km² a maximální hloubku 32 metrů. Vytéká z něj potok Zeller Ache, který patří do povodí Dunaje. Nachází se v oblasti Solné komory v nadmořské výšce 553 metrů. Patří k okresu Vöcklabruck ve spolkové zemi Horní Rakousy, na východním břehu jezera leží vesnice Zell am Moos. Jezero vymodeloval v pleistocénu ledovec Traungletscher. Patří k oligotrofním vodám. Jeho voda je nejteplejší v okolí a je využíváno ke koupání. V jezeře žije štika, síh, jelec, lín a sumec. Na březích hnízdí koliha velká. Okolí jezera bylo vyhlášeno přírodní rezervací. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Irrsee na Wikimedia Commons