Kostel Panny Marie (Freistadt)

Kostel Panny Marie je památkově chráněný římskokatolický kostel ve Freistadtu (česky dříve Cáhlov), blízko českých hranic, v regionu Mühlviertel v Horním Rakousku. Nachází se za městskými hradbami poblíž České brány a poprvé byl zmíněn v roce 1345. Vlna barokních rekonstrukcí ve Freistadtu se tohoto kostela nedotkla, a proto zůstal od 15. století téměř nezměněn a je pěknou ukázkou gotické architektury. Historie Kostel Panny Marie je poprvé zmíněn v listině z roku 1345 a původně byl špitálním kostelem. Stojí za městskými hradbami, před Českou branou na Schmiedgasse. V roce 1361 byla první budova kostela zničena požárem a nahrazena novou. Husité, kteří neúspěšně obléhali Freistadt během jednoho ze svých nájezdů do oblasti Mühlviertelu, kostel také vypálili. Kamenná část gotického kostela přežila a byla použita při rekonstrukci po skončení husitských válek (1436).Konstrukce trojlodní baziliky s vysokými, štíhlými sloupy a vyšší a širší lodí byla převzata ze starého kostela, ale bez světlíku. Místo toho jsou zvenčí mezi pultovou střechou bočních lodí a střechou lodi stále vidět úzká okna, připomínající střílny. Protože se zjevně musely využít stávající zdi, architekti se nemohli rozhodnout ani pro čistou baziliku, ani pro halový kostel. Výsledkem byl hybrid s klenbou v bočních lodích, která stoupá poměrně strmě k oponě lodi, což je přinejmenším neobvyklé. Dvě boční lodi končí na východním konci nad bočním oltářem galerií neboli baldachýnem a měly být propojeny podobným baldachýnem v lodi, o čemž svědčí i pahýly baldachýnu v lodi. K tomu však nikdy nedošlo, což vedlo k situaci, že zatímco na severní galerii se lze dostat po schodišti, na jižní galerii není přístup vůbec, a proto je nepřístupná. Přesné období výstavby není zcela jasné. Rok 1447 je vytesán na jednom z pilířů na jižní straně východního presbytáře, zatímco rok 1482 se objevuje nad jižním portálem na fresce zobrazující Korunování Panny Marie. To naznačuje, že východní presbytář byl postaven jako první a později následovala rekonstrukce lodi. Tato poslední rekonstrukce byla provedena velmi konzervativně, protože městská rada již začala plánovat přestavbu východního presbytáře farního kostela sv. Kateřiny, která proběhla mezi lety 1483 a 1501. Po dvou velkých požárech města (1507 a 1516), kterých byl kostel Panny Marie ušetřen, sloužil jako hlavní kostel, protože farní kostel byl zcela zničen. V letech 1608 až 1624 sloužila budova jako kostel pro četné protestanty z Freistadtu, ale v důsledku úspěšné protireformace musela být vrácena katolíkům. I během barokního období zůstala struktura kostela z velké části nezměněna, s výjimkou barokního štítu, který byl později odstraněn. V důsledku toho nebylo během novogotické rekonstrukce kolem roku 1890 provedeno mnoho úprav. Od té doby zůstal kostel z velké části nezměněn, ačkoli byl pravidelně renovován. Popis Pozoruhodná je architektura okny prosvětleného presbytáře s rozměry 9 m × 9 m × 6 m. Stěny jsou prokládány vysokými kružbovými okny. Tato okna byla dříve zdobena malbami, z nichž se dochovaly pouze ty uvnitř kružeb, například vitráže z doby kolem roku 1500 v nejvyšších oknech. První okno vlevo obsahuje obraz Madony, známé jako „Panny Marie Freistadtské“. Pozoruhodným dílem gotického umění, jediným svého druhu ve městě, je přibližně šest metrů vysoký sloup „Lux Perpetua“ pro tzv. věčné světlo z roku 1484. Tento sloup kdysi sloužil jako pamětní světlo pro zemřelé na hřbitově. Jeho stavbu si objednal starosta Horner a je dílem freistadtského kamenického mistra Mathese Klayndla. Na konci 19. století byl restaurován a umístěn do východního chóru kostela Panny Marie, čímž byl zachráněn před zkázou. Hlavní oltář, zdobený černou a zlatou barvou, je od lineckého sochaře Hanse Hense (Henze) ve stylu velmi raného baroka (nebo pozdní renesance), pocházející z doby kolem roku 1640. Nachází se na něm oltářní obraz „Klanění tří králů“ od Adriaena Bloemaerta. Kolem oltářního obrazu stojí na výrazných podstavcích sochy svatých Františka z Assisi a Antonína Paduánského a dále svatí Roch a Šebestián, patroni proti moru. Nad obrazem Madony od mnichovského malíře Ludwiga Glötzieho, pocházejícím z období gotického obrození, stojí Anděl Zvěstování, nejkrásnější postava na oltáři. Před tímto oltářem bylo v roce 1648 založeno freistadtské Růžencové bratrstvo. Oltář je považován za menší verzi velkého, 15 metrů vysokého barokního oltáře, který byl v městském farním kostele a který byl postaven v roce 1641, ale jehož popis ani vyobrazení se nedochovalo. Nad západním chórem kostela se nacházejí varhany,které v letech 1913-1914 postavili varhanáři Breinbauerové. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Liebfrauenkirche (Freistadt) na německé Wikipedii. Externí odkazy Otevírací doba