NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Stadthalle Graz

La Stadthalle Graz (nota in passato come Graz Messe Arena) è un'arena coperta situata a Graz, in Austria. Storia Il concorso per la progettazione di un'arena sulla zona precedentemente occupata dalla Halle 1 della Grazer Messe si tenne tra il 1998 e il 1999 e fu vinto dall'architetto Klaus Kada. La prima pietra fu poggiata nell'aprile 2000 e la costruzione terminò nel 2002, venendo inaugurata il 6 ottobre dello stesso anno. Nel 2020 ha ospitato il campionato europeo maschile di pallamano. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Stadthalle Graz Collegamenti esterni Sito ufficiale, su mcg.at. Stadthalle Graz, su archINFORM. (EN) Stadthalle Graz, su Structurae.
Stadthalle Graz

Stadthalle Graz – hala widowiskowo-sportowa w Grazu, w Austrii. Została otwarta 6 października 2002 roku. Koszt budowy wyniósł 38,3 mln €, z czego 60% kwoty pokryto z budżetu Styrii, a 40% ze środków miasta Graz. Głównym architektem hali był Klaus Kada. Hala znajduje się na terenie kompleksu budynków miejskich targów (Messe Graz) i jest z nimi połączona. Obiekt służy do organizacji różnych imprez, kongresów, widowisk, koncertów czy wydarzeń sportowych. Charakterystycznym elementem obiektu jest zadaszenie, które od strony głównego wejścia wychodzi poza obrys areny, przykrywając także przestrzeń przed wejściem i znajdujący się tam przystanek tramwajowy. W zależności od konfiguracji, hala może pomieścić różną liczbę gości, maksymalnie jest to 14 520 osób, ale np. w przypadku organizacji zawodów sportowych, przy ustawieniu trybun z miejscami siedzącymi, ich pojemność wyniesie 5561 widzów. Z wydarzeń sportowych, jakie odbywały się w hali, do najważniejszych należy organizacja części spotkań mistrzostw Europy w piłce ręcznej w latach 2010 oraz 2020. Przypisy
Schloss Neugebäude

Neugebäude Palace (German: Schloss Neugebäude) is a large Mannerist castle complex in the Simmering district of Vienna, Austria. It was built from 1569 onwards at the behest of the Habsburg Emperor Maximilian II. The site of the palace is said to be where the Ottoman Sultan Suleiman the Magnificent's tent was erected during the 1529 Siege of Vienna. The palace was modeled after it. It fell into disuse in the 17th century and today stands in ruins. Protected as a historical monument Since the 1970s, various efforts have been made to restore the site. In 1922, Clemens Holzmeister's architectural designs for Austria's first crematorium placed Feuerhalle Simmering into the walled gardens of the derelict Schloss Neugebäude, thus putting the former palace gardens with its many ancient trees (designated natural monuments) to new use as an urn burial ground. References External links Media related to Neugebäude Palace at Wikimedia Commons www.schlossneugebaeude.at
Замок Нойґебойде

Замок Нойґебойде (нім. Schloss Neugebäude) розташований в 11 районі Відня Зіммерінг (нім. Simmering). Історія За легендою за наказом імператора Максиміліана II Габсбурга маньєристичний замок збудували на місці, де в час першої облоги 1529 Відня стояв намет султана Сулеймана I Пишного. Неподалік знаходилась резиденція імператорів Кайзереберсдорф, а в Пратері Максиміліан на мисливських угіддях збудував мисливський замок Люстгаус (1560). Замок Нойґебойде задумувався як поєднання мисливського замку і оглядового Бельведеру для веселого проведення часу. Для будівництва імператор залучив 1568 свого надвірного архітектора Якопо Страда (нім. Jacopo Strada) На час смерті Максиміліана 1576 звозили підготовлені кам'яні блоки, мідь для покриття дахів, мармур, алебастр для будівництва, яке продовжив імператор Рудольф II хоча з меншою зацікавленістю. На 1600 будівництво завершили. 22 травня 1665 старе мідне покриття із замку перевозили для покриття дахів Гофбургу. В час другої турецької облоги 1683 замок не постраждав. 11 червня 1704 в час нападу куруців Ференца II Ракоці замок було спалено, а рідкісні тварини в імператорському звіринці (нім. Menagerie) вбито. Згодом фрагменти оздоблення замку Нойґебойде використали в Глорієтті саду палацу Шенбрунн. З 1774 замок почали використовувати для зберігання пороху, військової амуніції, перенесених з міських бастіонів, а мури від міста почали розбирати. Це призвело до виродження замкових садів. В час революції 1848 тут розміщувались запаси боєприпасів австрійської армії. З 1869 боєприпаси було вивезено із замку, який використовувався військом до 1918 року. Замок передали 1922 громаді Відня, яка передала його промисловим компаніям. Через це в 1944/45 замок зазнав бомбових ударів авіації союзників. З 1975 розпочались спроби відновити замок Нойґебойде. Восени 2001 було засноване Товариство із збереження і відродження замку (нім. Vereins zur Erhaltung und Revitalisierung des Schloss Neugebäude). До травня 2002 було знесено усі будівлі, збудовані після 1945 р. З 2007 замок використовується як літній кінотеатр, театр, ринок, для виставок, концертів, вечірок, весіль та інших заходів. До 2010 на реставрацію фасадів витратили 600.000 Євро. Замок складається з Центральної будівлі з двома терасами, Левового двору (Löwenhof) з господарськими спорудами, Верхнього саду з саду фазанів і квітників, неіснуючого північного саду з ставком, молочної ферми за межами сьогоднішнього замку. Зображення Джерела Felix Czeike: Schloss Neugebäude. In: Ders.: Historisches Lexikon Wien, Bd. 4: Le–Pro. Kremayr & Scheriau Verlag, Wien 1995, ISBN 3-218-00546-9. Petra Leban: Der erste Elefant. In: Simmeringer Museumsblätter, Heft 78/79 (2008), S. 36–37. Rupert Feuchtmüller: Das Neugebäude (Wiener Geschichtsbücher; Bd. 17). Paul Zsolnay Verlag, Wien 1976, ISBN 3-552-02807-2. Herbert Knöbl: Das Neugebäude und sein baulicher Zusammenhang mit Schloss Schönbrunn. Boehlau Verlag, Wien 1988, ISBN 3-205-05106-8. Примітки Див. також Зіммерінг Глорієтта Замок Еренберґ (Тіроль) Посилання Schloss Neugebäude [Архівовано 27 листопада 2020 у Wayback Machine.] (нім.) Wien - Neugebäude [Архівовано 6 жовтня 2014 у Wayback Machine.] (нім.)
Ottakringer Brauerei

Ottakringer Brauerei ( [ˈɔtɐˌkʀɪŋɐ] ?) er det sidste store tilbageværende bryggeri i Wien og er beligende i Ottakring, 16. bezirk i byen. Historie Ottakringer Brauerei blev åbnet i 1837 af Heinrich Plank under navnet Planksche Brauerei, efter at det styrende stift i Klosterneuburg havde tilladt ølbryggeri. I 1850 blev firmaet overtaget af fætrene Ignaz og Jakob Kuffner fra Lundenburg, som udvidede det til et stort bryggeri. Inden for ti år blev produktionen øget fra 18.318 hl til 64.183 hl. Da kejser Franz Joseph beordrede bymurene omkring den centrale del af Wien nedlagt, og et stort antal beboelsesbygninger skød frem i området, voksede også Ottakringer Brauerei. En ny gæringskælder og en større lagerbygning kom til virksomheden. Omkring 1890 var produktionen allerede på omkring 170.000 hl. Moriz von Kuffner, søn af Ignaz von Kuffner, overtog bryggeriet i 1882 og øgede produktionen til over 350.000 hl i det sidste år før 1. verdenskrig. Denne mængde nåede bryggeriet ikke igen på noget tidspunkt mellem de to verdenskrige. I 1905, en halv snes år før 1. verdenskrig, gjorde Kuffner bryggeriet til et aktieselskab. Se også Almdudler - sodavandsmærkat som Ottakringer distribuerer
Ottakringer

L'Ottakringer est le nom d'une bière autrichienne brassée à Ottakring, un quartier de l'ouest de Vienne (Autriche). C'est une pils blonde ou ambrée, souvent considérée historiquement comme une bière populaire (ou la bière du peuple). Liens externes (de + en) Site officiel Ressource relative à la musique : MusicBrainz Portail de la bière Portail de l'Autriche Portail de Vienne
Sankt Andrä-Wördern

St. Andrä-Wördern je městys v okrese Tulln v Dolních Rakousích. Geografie Sankt Andrä-Wördern v jihovýchodním okraji Tullnerfeldu ve výběžku Vídeňského lesa v Dolních Rakousích. Plocha městyse je 39,37 kilometrů čtverečních, 56,08 % je zalesněno. Část území městyse je chráněno v přírodním parku Eichenhain. Správní členění Městys sestává z katastrálních území: Altenberg Greifenstein Hadersfeld Hintersdorf Oberkirchbach St. Andrä vor dem Hagenthale Unterkirchbach Wördern Historie Hrad Greifenstein byl do roku 1803 v držení biskupství pasovského. V letech 1851 až 1958 Johann Haselgruber (1919–1967) přivedl do obce průmysl, zejména ocelárnu. Politika Starostou městyse je Alfred Stachelberger, vedoucí kanceláře Peter Ohnewas. 29 křesel v zastupitelstvu obce je po volbách konaných 14. března 2010 rozděleno podle získaných mandátů: SPÖ 14 ÖVP 10 Zelení 3 FPÖ 2 Od 14. září 1990 je partnerským městem Greifenstein v Hesensku v Německu. Vývoj počtu obyvatel 1971 4675 1981 4750 1991 5404 2001 6436 Pozoruhodnosti Altenberg: Tempelbergwarte – vyhlídka s průvodcem na počest císaře Františka Josefa I. Wördern: Villa Pereira – stavba historismu Hospodářství a infrastruktura Nezemědělských pracovišť bylo v roce 2001 293 a zemědělských a lesnických pracovišť bylo v roce 1999 51. Při sčítání lidu v roce 2001 byl počet výdělečně činných obyvatel v obci 2985, tj. 47,91 %. V severní části katastrálního území Greifenstein se nachází „Rakouská dunajská elektrárna“. Osobnosti Friedrich Ferdinand von Beust (1809–1886) – předseda vlády, zemřel na zámku Altenberg Adolf Lorenz – ortopéd Konrad Lorenz (1854–1946) – vědec a výzkumník, nositel Nobelovy ceny Kurt Waldheim (1918–2007) – generální tajemník OSN (1972–1981) a rakouský spolkový prezident (1986–1992) Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku St.Andrä-Worder na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu St. Andrä-Wördern na Wikimedia Commons
St. Andrä-Wördern

St. Andrä-Wördern es una localidad del distrito de Tulln, en el estado de Baja Austria, Austria, con una población estimada a principio del año 2018 de 7870 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro del estado, a poca distancia de Viena y del río Danubio.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre St. Andrä-Wördern.
St. Andrä-Wördern

St. Andrä-Wördern est une commune autrichienne du district de Tulln en Basse-Autriche. Géographie Sankt Andrä-Wördern se trouve au sud-est de la prairie de Tullnerfeld, en lisière du Wienerwald. La commune est très boisée (56,08 % de sa superficie) et abrite une partie du parc naturel d'Eichenhain. Histoire Jumelage Greifenstein (Allemagne) depuis le 14 septembre 1990 Références Portail de l'Autriche
Sankt Andrä-Wördern

Sankt Andrä-Wördern osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Tullni járásában. 2022 januárjában 7855 lakosa volt. Elhelyezkedése Sankt Andrä-Wördern a tartomány Mostviertel régiójában fekszik a Tullni-medencében, a Duna jobb partján. Területének 57,2%-a erdő, 17,2% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 7 települést egyesít: Altenberg (993 lakos 2022-ben), Greifenstein (218), Hadersfeld (263), Hintersdorf (707), Kirchbach (541), St. Andrä vor dem Hagenthale (1672) és Wördern (3461). A környező önkormányzatok: keletre Klosterneuburg, délre Mauerbach, nyugatra Königstetten, északnyugatra Zeiselmauer-Wolfpassing, északra Stockerau és Spillern. Története A mezőváros területe az ókorban a dunai limest védő Cannabiaca római erődjéhez tartozott. A régió 803-ban, az Avar Kaganátus megdöntése után a Frank Birodalomhoz, illetve azon belül a Bajor Hercegséghez került. Wördernt 1112-ben említik először, St. Andrät 1140 körül, a klosterneuburgi apátság egyik adománylevelében. St. Andrä 1803-ig a passaui püspök tulajdonában volt. Bécs 1683-as török ostromakor a falut kifosztották és feldúlták. 1847-ben 35 földműves, 16 vincellér és 30 egyéb lakos élt St. Andräben. 1972-ben az addig önálló St. Andrä vor dem Hagenthale, Wördern, Greifenstein, Hintersdorf és Kirchbach községeket egy önkormányzatban egyesítették. Lakosság A St. Andrä-Wördern-i önkormányzat területén 2022 januárjában 7855 fő élt. A lakosságszám 1939 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2020-ban az ittlakók 89,2%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 3,6% a régi (2004 előtti), 3,2% az új EU-tagállamokból érkezett. 2% az egykori Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 2% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 66,6%-a római katolikusnak, 5,3% evangélikusnak, 1,3% ortodoxnak, 2,5% mohamedánnak, 20,5% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 29 magyar élt a mezővárosban; a legnagyobb nemzetiségi csoportot a németek (92,7%) mellett a szerbek alkották 0,9%-kal. A népesség változása: Látnivalók Greifenstein vára a Villa Pereira a hadersfeldi kastély a hintersdorfi kastély a St. Andrä-i Szt. András-plébániatemplom a greifensteni Maria Sorg-templom a tempelbergi kilátó Híres St. Andrä-Wördern-iek Friedrich Ferdinand von Beust (1809-1886) politikus, szász miniszterelnök, osztrák-magyar miniszter Konrad Lorenz (1903–1989) Nobel-díjas etológus Kurt Waldheim (1918-2007) az ENSZ főtitkára, Ausztria elnöke Joe Zawinul (1932-2007) dzsessz-zenész Jegyzetek Források A település honlapja 32142 – St. Andrä-Wördern Statistik Austria Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a St. Andrä-Wördern című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Sankt Andrä-Wördern

Sankt Andrä-Wördern è un comune austriaco di 7 813 abitanti nel distretto di Tulln, in Bassa Austria; ha lo status di comune mercato (Marktgemeinde). È stato istituito nel 1972 con la fusione dei comuni di Altenberg, Greifenstein, Hintersdorf, Kirchbach, Sankt Andrä vor dem Hagenthale e Wördern; capoluogo comunale è Wördern. Geografia fisica Il territorio comunale comprende sette comuni catastali: Altenberg, Greifenstein, Hadersfeld, Hintersdorf, Kirchbach, Sankt Andrä vor dem Hagenthale e Wördern. Monumenti e luoghi d'interesse Konrad-Lorenz-Villa, in Adolf-Lorenz-Gasse 2, Altenberg, sede del Konrad & Adolf Lorenz Museum - KALM. La villa, edificata nel 1903 su iniziativa di Adolf Lorenz come abitazione di famiglia, fu inoltre la residenza dell'etologo Konrad Lorenz, secondogenito di Adolf. Ha inoltre ospitato il Konrad-Lorenz-Institut für Evolutions- und Kognitionsforschung, trasferitosi nel 2014 presso il Kremsmünsterhof a Klosterneuburg. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Sankt Andrä-Wördern Collegamenti esterni (DE) Sito ufficiale, su staw.at.
Sankt Andrä-Wördern

Sankt Andrä-Wördern is een gemeente in de Oostenrijkse deelstaat Neder-Oostenrijk, gelegen in het district Tulln (TU). De gemeente heeft ongeveer 6400 inwoners. Geografie Sankt Andrä-Wördern heeft een oppervlakte van 39,33 km². Het ligt in het noordoosten van het land, ten noordwesten van de hoofdstad Wenen. Geboren Kurt Waldheim (1918-2007), diplomaat en politicus, o.a. secretaris-generaal van de Verenigde Naties (1972-1982) en bondspresident
Санкт-Андре-Вёрдерн

Санкт-Андре-Вёрдерн (нем. Sankt Andrä-Wördern) — ярмарочная коммуна (нем. Marktgemeinde) в Австрии, в федеральной земле Нижняя Австрия. Входит в состав округа Тульн. Население составляет 7014 человек (на 31 декабря 2005 года). Занимает площадь 39,37 км². Официальный код — 32142. Достопримечательности Грайфенштайн — средневековый замок. Известные уроженцы и жители Курт Вальдхайм (1918—2007) — австрийский дипломат и политик, 4-й Генеральный секретарь ООН (1972 — 1981), Президент Австрии (1986 — 1992). Франц Кренн (1816—1897) — австрийский композитор, музыкальный педагог, органист. Ссылки Официальная страница (нем.)
Sankt Andrä-Wördern

Sankt Andrä-Wördern är en kommun i Österrike. Den ligger i distriktet Tulln och förbundslandet Niederösterreich, 35 km nordväst om huvudstaden Wien. Kommunen består av sju orter (Ortschaften) (inom parentes invånarantal 1 januari 2025): Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Sankt Andrä-Wördern.
Санкт-Андре-Вердерн

Санкт-Андре-Вердерн (нім. St. Andrä-Wördern) — ярмаркова громада в Австрії, у федеральній землі Нижня Австрія, округ Тулльн. Населення — 7956 осіб (2025) Батьківщина Курта Вальдхайма. У місті похований російський та український військовий діяч, генерал Греків Олександр Петрович (1875-1959) Географія Громада розташована на висоті 177 метрів над рівнем моря за координатами 48°19′40″ пн. ш. 16°12′34″ сх. д. За даними Статистичного управління Австрії в 2021 році площа становила 39,33 км², з чого придатної до заселення було 36,5%, заселеної — 27,3%. Сусідні громади Демографія 2023 року в громаді мешкало 7977 осіб в 3664 домогосподарствах, іноземців було 12,2% (у т.ч. 7,1% громадяни країн ЄС та ЄАВТ, 1,3% — України). За віковим діапазоном населення розподілялося таким чином: 13,5% — особи молодші 15 років, 64,8% — особи у віці 15—64 років, 21,7% — особи у віці 65 років та старші. Середній вік мешканців становив 46,0 років, 24,3% отримувало пенсію. Серед мешканців у віці від 15 років вищу освіту мало 24,2%, середню — 60,9%. У 688 підприємствах було зайнятих 1766 осіб. У первинному секторі 2021 року працювало 4,1% підприємств, 14,0% — в обробній промисловості, 81,9% — в галузі послуг. Динаміка населення: Посилання Офіційний сайт (нім.) Примітки
Skokanský můstek Bergisel

Skokanský můstek Bergisel (německy Bergiselschanze) je stadion se skokanským můstkem. Kapacita arény činí 26 000 lidí. Nachází se na kopci Bergisel u Innsbrucku v Rakousku. Je jednou z nejdůležitějších staveb Světového poháru ve skocích na lyžích, na kterém každoročně hostuje Turné čtyř můstků. První závody se zde konaly roku 1920, kdy tady stála jednoduchá dřevěná konstrukce. Větší můstek byl postaven v roce 1930 a přestavěn před Olympijskými hrami 1964. Za dvacet let poté se zde uskutečnily další Olympijské hry. Skokanskému můstku Bergisel předcházelo několik menších můstků. Ski-Club Innsbruck zřídil první stálý skokanský můstek roku 1908 v lokalitě Husslhof (K-30). Po první světové válce musel být kvůli rozšíření železničního nádraží Westbahnhof opuštěn. Později byly využívání můstky v Igls (K-40) a Mutters (K-50). Současný skokanský můstek byl postaven v roce 2003 dle návrhu irácké architektky Zahy Hadid. Vybudován je ze železobetonu a jeho celková výška činí 134 m. Vlastní můstek dosahuje výšky 50 m. Délka doskokové plochy je 316 m. Rekordní doskok pochází z roku 2015, kdy Michael Hayboeck skočil do vzdálenosti 138,0 m. Odkazy Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Bergiselschanze na anglické Wikipedii a Skokanský mostík Bergisel na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Skokanský můstek Bergisel na Wikimedia Commons
Bergisel Ski Jump

The Bergisel Ski Jump (German: Bergiselschanze), whose stadium has a capacity of 26,000, is a ski jumping hill located in Bergisel in Innsbruck, Austria. It is one of the more important venues in the FIS Ski Jumping World Cup, annually hosting the third competition of the prestigious Four Hills Tournament. Its first competitions were held in the 1920s using simple wood constructions. The larger hill was first built in 1930 and was rebuilt before the 1964 Winter Olympics for the individual large hill event. Twelve years later, the venue hosted the same event in the 1976 Winter Olympics. The hill in its current form was finished in 2003 and was designed by the British-Iraqi architect Zaha Hadid. See also List of ski jumping hills References 1964 Winter Olympics official report. Archived 2012-02-07 at the Wayback Machine p. 112. (in German) 1976 Winter Olympics official report. Archived 2008-02-26 at the Wayback Machine pp. 201–2. (in English, French, and German) External links Austria 2013 Modern Architecture - Stamps of the World for a 2013 stamp
Tremplin de Bergisel

Le tremplin de Bergisel, est un tremplin de saut à ski situé à Innsbruck en Autriche. C'est l'un des tremplins les plus importants de la Coupe du monde de saut à ski. Il accueille chaque année la troisième étape de la Tournée des quatre tremplins. La première compétition officielle s'est tenue en 1920 sur une construction en bois, le tremplin a été remodelé en 1964 afin d'être le gros tremplin des jeux olympiques d'hiver de 1964, le petit étant le tremplin Toni Seelos de Seefeld. Ces deux tremplins ont également reçu des épreuves olympique lors des jeux olympiques d'hiver de 1976. Les dernières modifications du tremplin de Bergisel datent de 2003. La Fédération autrichienne de ski souhaitait créer un monument et une installation sportive de haute qualité. La structure en béton a une hauteur de 48 m et de 7 × 7 m de section à la base. Le tremplin de saut à ski surplombe la ville olympique d’Innsbruck, sur l’historique Bergisel, qui a toujours revêtu une grande importance pour le Tyrol et, notamment, Innsbruck : il y a près de 200 ans, des Tyroliens y combattirent pour la liberté de leur patrie, sous les ordres de leur chef, Andreas Hofer. Le premier tremplin de saut à ski a été créé en 1925 sur ce sol historique. En 1988, le pape Jean-Paul II célébra une messe pour 60 000 croyants. Ce tremplin a permis à Sven Hannawald de battre le record en janvier 2002 en effectuant un saut de 134,50 m. Lors de la tournée des 4 tremplins 2014-2015 le record est battu deux fois dans la même journée : 137 mètres pour l'Autrichien Stefan Kraft puis quelques minutes plus tard l'Autrichien Michael Hayboeck réalise 138 mètres, atterrissant toutefois accroupi. Les sauteurs à ski affrontent un tremplin de 98 m et dont la pente atteint 37 degrés. Après avoir gravi 255 marches ou en empruntant un ascenseur incliné qui séparent l'entrée de la tour de ce bâtiment, le visiteur sportif ou pas peut admirer un spectaculaire panorama de 360 degrés offrant une vue sur les montagnes le Patscherkofel, la Nordkette, Hohe Munde et Serles. La terrasse sur le toit peut accueillir 180 personnes. Le café de 150 places offre une vue de 360° sur la ville et les montagnes. Zaha Hadid a décrit cette structure comme un « hybride organique », sorte de croisement de tour et de pont réussissant à donner une image abstraite de la vitesse, du mouvement et de l'envol. En effet, la structure réunit un pont comme rampe d’élan, un bâtiment en tant que tour et une construction d’acier dans la section supérieure de cette dernière. Bibliographie Philip Jodidio, Hadid, Allemagne, Taschen, 2012, (ISBN 978-3-8365-3071-2) Articles connexes Liste des tremplins olympiques Liste de tremplins de saut à ski Liens externes Site Officiel Portail de l’architecture et de l’urbanisme Portail du saut à ski Portail du combiné nordique Portail d'Innsbruck