Perchtoldsdorf (hrad)

Perchtoldsdorf je hrad se ve stejnojmenném městysu Perchtoldsdorf v okrese Mödling v rakouské spolkové zemi Dolní Rakousy, na hranici Vídně. Stojí ve středu Perchtoldsdorfu na úbočí Vídeňského lesa. Historie Hrad mohl vzniknout již před rokem 1000 a byl postavený u východního okraje Vídeňského lesa na ochranu území Babenberků před opakovanými uherskými vpády. Hrad v počátku sestával z věže a několika dřevěných staveb, obehnaných palisádami a chráněný příkopem. Brzy byl hrad příliš malý a byl obydlen jen obránci místa. Prvním hradní pán byl v roce 1138 Heinricus de Pertoldesdorf. Za jeho nástupce byly dřevěné stavby nahrazeny kamenným předhradím. Byla postavena dosud stojící jižní věž. Hradní kaple ve druhém patře hradu byla postavena v roce 1217 za biskupa Ulricha II. a sloužila jako farní kostel. Lenní vlastnictví Otty I. z Perchtoldsdorfu byl roku 1232 převedeno na klášter Melk a později zase bylo vráceno zpět. Otto I. se také zúčastnil šlechtického povstání proti Fridrichu Bojovnému, a proto byl hrad trestní výpravou zničen, takže zůstala jen podezdívka a část jižních hradeb. Z trosek hradu byl postaven kostel, zatímco Otto žil na hradě Kammerstein. Nedaleko hradu byl postaven nový městský hrad, který hlavně sloužil jako správní centrum v jihovýchodním koutě náměstí. Otto II., který později bojoval v bitvě na Moravském poli na straně Rudolfa Habsburského nechal hrad znovu postavit. Kolem roku 1270 mohla být hlavní část hradu dokončena. Otto III. z Perchtoldsdorfu se také částečně účastnil povstání šlechty, a proto všechny jeho hrady byly vévodou Albrechtem I. kolem roku 1290 opět zničeny. Otto zemřel pravděpodobně ve vězení. Smrtí bratra Otty III., Heinricha IV., Perchtoldsdorfové vymřeli a hrad připadl klášteru v Melku jako léno od rakouského vévody. Hrad byl znovu vybudován v gotickém slohu. Byla postavena příznačná kašna a tzv. vévodova kaple jako přístavba k farnímu kostelu. Hrad poté sloužil jako vdovské sídlo rakouské vévodkyně. První hradní paní byla Alžběta z Virneburgu, vdova po vévodovi Heinrichovi. V příštích desetiletích bylo na hradě několik vévodkyň, rovněž i vévodkyně Beatrix, která nechala postavit v Perchtoldsdorfu nemocnici a nemocniční kostel. Při rozmíšce mezi císařem Fridrichem III. a jeho bratrem Albrecht VI. byl hrad jako místo dějištěm svárů, podobně jako při následných vpádech Uhrů. Když byli Uhři v roce 1490 konečně odbyti, byl hrad opět zničený, takže arcivévoda Maxmilián neměl o hrad žádný zájem a prodal jej na Manngenovi von Höhenberg. V důsledku hrozících tureckých vpádů se obyvatelé z Perchtoldsdorfu a okolí směřovali do opevněného místa. Okna byla nahrazena střílnami a okružní hradba byla okolo zpevněna. Zatímco náměstí při prvním tureckým obléháním bylo vypáleno, obyvatelé se útoku ubránili na hradě. Ve druhém hradním nádvoří byl zřízen hřbitov. Roku 1605 musel hrad opět poskytnout ochranu, když se přibližoval Štěpán Bočkaj s hajduky. Při druhém obléhání Vídně v roce 1683 byl hrad ve špatném stavu, proto byl opět vypálen. V roce 1794 se část zdí v důsledku zanedbané údržby zřítila. Později byl téměř celý hrad odstraněn. Roku 1871 byla jižní věž opět opravena a věnována jako pracovna pro Josef Hyrtla. Po jeho smrti byly tyto prostory sloužily několik let jako muzeum. Nový perchtoldsdorfský hřbitov byl otevřen v roce 1883. V roce 1928 byla opravena zbrojnice a po regionální výstavě dána k dispozici skautům jako spolková místnost. Nad sálem v paláci byla v roce 1958 opravena střecha a roku 1964 bylo dřívější obytné křídlo domu rekonstruované na kulturní centrum. Od roku 1976 je hradní nádvoří využíváno každoročně pro letní divadlo. Když roku 2008 se prováděly stavební práce, vypadla divadelní sezóna. V červnu 2010 byl hrad opět otevřen a částečně bezbariérově zpřístupněn. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Burg Perchtoldsdorf na německé Wikipedii. Související články Seznam hradů a zámků v Rakousku Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Perchtoldsdorf na Wikimedia Commons