NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kugelmugel

Kugelmugel je architektonický objekt kulovitého tvaru o průměru 8 metrů, vytvořený rakouským architektem Edwinem Lipburgerem (1928–2015). Objekt je umístěný na oploceném pozemku o rozloze cca 100 m2 ve Wurstelprateru, severozápadní části vídeňského zábavního parku Prátr. Budova a pozemek jsou zároveň sídlem tzv. „Republiky Kugelmugel“, protestního mikrostátu, vyhlášeného Edwinem Lipburgerem v roce 1976. Historie V roce 1971 postavil architekt Edwin Lipburger na louce u vesnice Katzelsdorf an der Leitha v okrese Vídeňské Nové Město ve spolkové zemi Dolní Rakousy poblíž silnice č. 4091 (Landesstraße 4091) objekt ve tvaru koule, který nazval Kugelmugel (Kugel = německy koule, Mugel = v místním dialektu boule, pahrbek v poli). Vzápětí se architekt Lipburger dostal do konfliktu s úřady, neboť na vybudování tohoto objektu neměl stavební povolení – stavbu hájil tím, že se ve skutečnosti jedná o model budoucí velké železobetonové budovy, tedy o dvojrozměrný objekt, který je jen dočasně zakřivený a tudíž nepodléhá povolovacímu řízení. V roce 1976 na protest proti tlaku úřadů vyhlásil E. Lipburger "Republiku Kugelmugel" a svůj kulovitý objekt označil za nezávislý stát. Za nerespektování úředních rozhodnutí byl Edwin Lipburger v roce 1979 odsouzen k deseti týdnům vězení. Jeho výtvor byl v červnu 1982 přesunut do zábavního parku Prátr, kde byl instalován na prostranství Antifaschismus Platz v Hlavní aleji nedaleko vídeňského planetária. „Azyl“ Kugelmugelu poskytl tehdejší radní pro kulturu Helmut Zilk, který se o dva roky později, v roce 1984, stal starostou Vídně. Smír s vídeňskou radnicí však netrval dlouho. Starosta Zilk považoval Kugelmugel za provizorní objekt a odmítl udělit souhlas s vybudováním vodovodní a elektrické přípojky, za což musel čelit žalobě ze strany E. Lipburgera. Podobně byl žalován v roce 2008 i Zilkův nástupce, vídeňský starosta Michael Häupl. Pozemek s budovou je ohraničen zhruba 2,6 metrů vysokým oplocením osmiúhelníkového tvaru, zakončeným ostnatým drátem. Území je označeno velkými tabulemi s nápisy „Republik Kugelmugel“, „Grenzübergang“ (hraniční přechod), znakem „republiky“ a informačními texty s protestním obsahem, napadajícími rozhodování rakouských úřadů. Využití „Republika Kugelmugel“ má zhruba 650 „občanů“, kterým E. Lipburger nechal zhotovit pasy. Objekt, umístěný na městském pozemku v Prátru, slouží nadále především jako turistická atrakce. Lipburgerovi dědici využívají prostory Kugelmugelu i ke kulturním akcím – pořádají se zde například besedy nebo časově omezené výstavy. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Kugelmugel na německé Wikipedii. Literatura RYAN, John; DUNFORD, George; SELLARS, Simon. Micronations: The Lonely Planet Guide to Home-Made Nations. Victoria, Austrálie: Lonely Planet, 2006. Dostupné online. ISBN 1-74104-730-7. (anglicky) Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kugelmugel na Wikimedia Commons Republic of Kugelmugel: A spherical "micro-nation" in the heart of Vienna (anglicky) Die kleinste Republik der Welt Archivováno 28. 4. 2021 na Wayback Machine. (německy)
República de Kugelmugel

Kugelmugel (campo esférico en alemán) es una micronación en Viena, Austria. Localizada en el Prater vienés, la República de Kugelmugel se declaró independiente en 1984, después de la disputa entre el artista Edwin Lipburger y las autoridades austriacas sobre su permiso para la construcción de una casa de forma esférica. La casa está rodeada de una alambrada que marca los límites de Kugelmugel. Su dirección es «2. Antifaschismusplatz» (2.º distrito de Viena, Plaza del Antifascismo 2), y el fundador es uno de los 389 ciudadanos. Lipburger se negó a pagar impuestos al gobierno austriaco y comenzó a imprimir sus propios sellos, por lo que fue condenado a prisión, pero el presidente de Austria le concedió el perdón presidencial y lo dejó en libertad. Kugelmugel se ha transformado en una atracción turística en Viena por su historia y arquitectura únicas. Enlaces externos Página principal de la República de Kugelmugel https://web.archive.org/web/20081006151945/http://www.croynielsen.de/km_eng.htm https://web.archive.org/web/20090105193247/http://www.art2102.org/pages/exhibitions/20_wildmen.html Bibliografía O'Driscoll, Fabrice (2000). Ils ne Siègent pas à l'ONU (en francés). Tolón: Les Presses du Midi. ISBN 2878672518.
Kugelmugel

Kugelmugel est une micronation, à la base un terrain du Prater de Vienne où se situe une maison en forme de boule de 8 m de diamètre construite par l'artiste Edwin Lipburger. Le mot Kugel signifie « boule » ou « sphère » en allemand. Histoire En 1971, Edwin Lipburger construit une maison-boule à Katzelsdorf, près de Wiener Neustadt, en Basse-Autriche. Comme il n'a pas de permis de construire, il doit justifier que sa construction est stable et conforme au code de l'architecture. Après une intervention de la police et une action judiciaire de la part du tribunal de district de Wiener Neustadt, il est condamné pour usurpation de pouvoir à dix semaines de prison et doit reconstruire conformément aux règles d'urbanisme. En 1976, Lipburger déclare l'indépendance de la République de Kugelmugel qui n'est absolument pas reconnue. Début juin 1982, la maison-boule déménage au Prater de Vienne derrière le planétarium de Vienne (de), au Prater Hauptallee / Vivariumstraße que l'artiste a rebaptisée Antifaschismusplatz 1 (1, place de l'antifascisme). À travers le monde, 611 personnes revendiquent être citoyens de Kugelmugel (en février 2008). Références (de) Cet article est partiellement ou en totalité issu de l’article de Wikipédia en allemand intitulé « Kugelmugel » (voir la liste des auteurs). Annexes Bibliographie (en) John Ryan, Micronations, Lonely Planet, 2006 (ISBN 9781741047301) Graziano Graziani, Passeport pour l'utopie. Micronations, un inventaire, Éditions Plein Jour, 2020 (ISBN 978-2370670472) Articles connexes Liste de micronations Micronation Liens externes (de) Visite de la République de Kugelmugel en vidéo (de) Reportage de la chaîne ORF (de) Reportage DK8KW « Les micronations, ces pays étranges et excentriques / Kugelmugel : une utopie en Autriche », sur GEO (consulté le 5 avril 2021) Portail de Vienne Portail des micronations
Kugelmugel

A Kugelmugel Köztársaság egy el nem ismert mikronemzet, amely a bécsi Práterben található. A Köztársaság 1975-ben kiáltotta ki függetlenségét, miután Edwin Lipburger művész és az osztrák hatóságok között viták folytak egy gömb alakú ház építési engedélyével kapcsolatban, amelyet 1971-ben az alsó-ausztriai Katzelsdorfban épített a Landesstraße 4091. szám alatt. 1979-ben Lipburgert letartóztatták, és tíz hétre börtönbe zárták. 1982 júniusában a házat a Práter parkba költöztették, a Hauptallee szomszédságába, és 2,4 m magas szögesdrót kerítéssel vették körül. Csak ennek a háznak van címe a kikiáltott köztársaságon belül: „2., Antifaschismusplatz" („Bécs, 2. kerület, Antifasizmus tér”), amelyet azóta hivatalosan is elfogadott Bécs városa. Lipburger 2015-ben elhunyt. A köztársaság lakossága hivatalosan több mint 650 nem helyben lakó állampolgár. Napjainkban a köztársaságot a bécsi kormány kezeli, és turisztikai látványosságként használják. A „Kugel" szó németül „golyót" vagy „gömböt" jelent; a „Mugel" szó egy osztrák német kifejezés a „bukkanó" vagy a „domb" kifejezésre, és egyben a mogul síelés nevének gyökere is. Jegyzetek Ryan, John. Micronations: The Lonely Planet Guide to Home-Made Nations. Footscray, Victoria, Australia: Lonely Planet, 82–85. o. (2006. július 3.). ISBN 1-74104-730-7 The Davi Valença O mito da Wikipedia Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Kugelmugel című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. További információk Hivatalos weboldal (németül)
Kugelmugel

Kugelmugel è una micronazione. Si tratta di una casa a forma di sfera di 8 m di diametro, costruita dall'artista Edwin Lipburger. Sorge all'interno del parco del Prater di Vienna. Storia Nel 1971 Edwin Lipburger costruì una casa-sfera a Katzelsdorf, nei pressi di Wiener Neustadt, in Bassa Austria. Poiché non aveva il permesso di costruzione, gli venne richiesto di giustificare che il suo edificio fosse stabile ed in regola con le leggi ed i regolamenti. Dopo l'intervento delle forze dell'ordine ed un'azione legale da parte della Corte distrettuale di Wiener Neustadt, fu condannato, per usurpazione di potere (aveva stampato francobolli), a dieci settimane di prigione ed a dover ricostruire l'edificio secondo le norme urbanistiche. Solo l'intervento del presidente austriaco impedì che l'artista finisse in galera. Nel 1976 Lipburger dichiarò l'indipendenza della "Repubblica di Kugelmugel", che non è però riconosciuta da alcuno stato od organismo internazionale. All'inizio del giugno 1982, la casa-sfera venne fatta trasportare, da parte del governo austriaco, al Prater, dietro al Planetarium di Vienna, nella Prater Hauptallee/Vivariumstraße che l'artista ha ribattezzato: Antifaschismusplatz 1 (piazza dell'Antifascismo, 1), che è anche l'unico indirizzo della "repubblica". Bibliografia John Ryan, Dunford, George e Sellars, Simon, Micronations: The Lonely Planet Guide to Home-Made Nations, Footscray, Victoria, Australia, Lonely Planet, settembre 2006, p. 82-85, ISBN 1-74104-730-7. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kugelmugel Collegamenti esterni Sito ufficiale in tedesco), su republik-kugelmugel.com. URL consultato il 20 aprile 2019 (archiviato dall'url originale il 28 giugno 2015).
Kugelmugel

Kugelmugel (właściwie: Republik Kugelmugel) – ogrodzony drutem kolczastym teren w wiedeńskim parku Prater. Na działce tej znajduje się sferyczny dom (średnica: 8 m), zbudowany przez artystę – Edwina Lipburgera. W 1971 Edwin Lipburger postawił kulisty dom na łące w Katzelsdorf koło Wiener Neustadt w Dolnej Austrii. Jednak, z uwagi na jego nietypową konstrukcję i brak stabilizacji, nie uzyskał stosownego pozwolenia na taką budowlę. Część elementów konstrukcyjnych została skonfiskowana przez lokalną żandarmerię. Ostatecznie sprawa zakończyła się procesem przed Sądem Rejonowym w Wiener Neustadt. W 1976 Lipburger ogłosił powstanie swojej niezależnej Republiki, która nie została przez nikogo uznana. W 1979 został skazany i spędził dziesięć tygodni w więzieniu. W 1982 dom przeniesiony został do wiedeńskiego Prateru, w pobliże Planetarium, gdzie stanowi jedną z atrakcji turystycznych. Dokładnie znajduje się na narożniku Prater-Hauptallee i Vivariumstraße, ale według Lipburgera adres ten brzmi: Antifaschismusplatz 2. Republika posiada własne logo, jest oznaczona odpowiednimi tablicami ostrzegawczymi, a w płocie z drutu kolczastego istnieje jedno przejście graniczne. Aktualnym prezydentem jest Edwin Lipburger-Kugelmugel (wielki demokratyczny przywódca rewolucyjny, jak sam się określa na tablicy przed budynkiem). Bibliografia http://www.republik-kugelmugel.com – strona oficjalna Republiki (dostęp – 17.1.2010) http://www.wienerzeitung.at/DesktopDefault.aspx?TabID=4103&Alias=wzo&cob=297748 – informacje z Wiener Zeitung (dostęp 17.1.2010) tablice informacyjne przy obiekcie
Kugelmugel

Kugelmugel (campo esférico em alemão) é uma micro-nação em Viena, Áustria. Localizado no Prater de Viena, a República de Kugelmugel se declarou independente em 1984, após a disputa entre o artista Edwin Lipburger e as autoridades austríacas sob sua permissão para a construção de uma casa esférica. A casa está cercada por uma cerca que marca os limites de Kugelmugel. Seu endereço é Antifaschismusplatz 2 (Antifascism Square 2), e o fundador é um dos 389 cidadãos. Lipburger recusou-se a pagar impostos para o governo austríaco e começou a imprimir seus próprios selos, então ele foi condenado à prisão, mas o presidente da Áustria concedeu-lhe o perdão presidencial e liberou-o. Kugelmugel tornou-se uma atração turística em Viena pela sua história e arquitetura únicas. Hoje o local recebe o endereço "2" e é uma atração da cidade. Referências Geral Ryan, John; Dunford, George; Sellars, Simon (setembro de 2006). Micronations: The Lonely Planet Guide to Home-Made Nations. Footscray, Austrália: Lonely Planet. p. 82-85. ISBN 1-74104-730-7 Específico dict.cc: Mugel
Kugelmugel

Kugelmugel är en före detta mikronation i Praterparken i Wien, Österrike. På 1970-talet byggde konstnären Edwin Lipburger ett bollformat hus i Katzelsdorf i Niederösterreich men det uppfyllde inte myndigheternas krav på en bostad och förbjöds. Efter flera års strider med myndigheterna flyttade konstnären huset till Wien år 1984 och byggde ett taggtrådstaket runt om det. Han förklarade det 30 kvadratmeter stora området självständigt som Republiken Kugelmugel (die Republik Kugelmugel). Den enda adressen i Kugelmugel är "2, Antifaschismusplatz" (Antifascismplatsen 2). Republiken har omkring 600 medborgare, som alla lever utomlands på grund av platsbrist, samt ett konsulat i Wien. Lipburger vägrade under en tid att betala skatt till Österrike, och började även att trycka egna frimärken. Han var nära att få fängelsestraff, men klarade sig enbart för att österrikiska presidenten tyckte att det var en rolig idé. Efter Edwin Lipburgers död år 2015 övertogs presidentposten av hans son Nikolaus Lipburger. Kugelmugel är känt bland många invånare i Wien, och har även blivit en turistattraktion. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, tidigare version. Noter Externa länkar Officiell webbplats
Esperantopark und Girardipark

Esperantopark und Girardipark sind zwei nur durch einen Gehweg voneinander getrennte Grünanlagen im 1. Wiener Gemeindebezirk Innere Stadt. Beschreibung Die beiden miteinander verbundenen Grünanlagen befinden sich auf einer großen Verkehrsinsel der Friedrichstraße und sind dem Resselpark und Rosa-Mayreder-Park im 4. Bezirk Wieden benachbart. Dieses ganze zusammenhängende Terrain um den Karlsplatz war ab dem 16. Jahrhundert Teil des die Wiener Stadtmauer umgebenden Glacis und wurde vom Wienfluss durchflossen. 1817 regulierte man den Fluss, der in Verlängerung der Kärntner Straße von der Kärntnertorbrücke überspannt wurde, die 1854 durch die Elisabethbrücke ersetzt wurde. 1895–1902 wurde der Wienfluss schließlich eingewölbt, die Elisabethbrücke abgebrochen und neben dem Fluss die unterirdische Trasse der Stadtbahn angelegt. Durch den U-Bahn-Bau ab 1969 wurde das ganze Gebiet durch den schwedischen Architekten Sven-Ingvar Andersson neu gestaltet und die Straßenführung der Friedrichstraße verändert, so dass die heute noch bestehende Situation entstand. Im Zuge der 2006 von Jakob Fina neu gestalteten Bepflanzung aller Grünanlagen des Karlsplatzes wurden der Esperanto- und Girardipark geschaffen. Der Bereich der beiden Parks liegt inmitten stark befahrener Straßen und eignet sich daher nicht zum Verweilen. Folglich wurde auch auf die in Parks üblichen Sitzgelegenheiten verzichtet und stattdessen im Esperantopark durch ornamental angelegte erhöhte Blumenbeete ein Blickfang geschaffen. Im „Esperantopark“ befindet sich das Denkmal für den Erfinder der Plansprache Esperanto, Ludwik Lejzer Zamenhof. Es wurde vom Esperanto-Museum gestiftet und 1958 von Josef Müller-Weidler geschaffen. Auf einem hohen Postament befindet sich die Bronzebüste Zamenhofs. Das Denkmal stand früher auf dem Börseplatz. Durch die Aufstellung des Denkmals und die Namengebung des Parks wurde die Esperantistenbewegung in Wien gewürdigt, die in dieser Stadt bereits 1910 einen Kongress sowie 1970 und 1992 Weltkongresse abgehalten hat. Im Esperantopark befindet sich auch der Abstieg in die Wiener Kanalisation, die im Rahmen sogenannter 3. Mann-Touren besichtigt werden kann. Dabei wird auf den bekannten Film Der dritte Mann mit Orson Welles Bezug genommen, der nicht zuletzt durch die Szenen in der Wiener Kanalisation berühmt ist. Der benachbarte „Girardipark“ wird durch das Denkmal für den Schauspieler Alexander Girardi beherrscht, das 1929 von Otto Hofner geschaffen wurde. Dabei handelt es sich um ein Steindenkmal, das Girardi auf einem sehr niedrigen Sockel in ganzer Figur zeigt. Als Valentin, (mit dem Hobel unter den Arm), aus dem Theaterstück „Der Verschwender“ von Ferdinand Raimund. Literatur Günther Buchinger, Christa Farka, Eckart Vancsa, Bundesdenkmalamt (Hrsg.): Dehio-Handbuch Wien. Die Kunstdenkmäler Österreichs, I. Bezirk – Innere Stadt. Berger, Horn 2003, ISBN 978-3-85028-366-3. Peter Autengruber: Parks und Gärten in Wien. Promedia, Wien 2008, ISBN 978-3-85371-281-8. Weblinks Rosa-Mayreder-, Girardi- und Esperantopark auf den Seiten von wien.at
Park Esperanto w Wiedniu

Park Esperanto w Wiedniu (niem. Esperantopark) – wiedeński park miejski, którego nazwa odnosi się do języka esperanto. Położony jest w pobliżu stacji metra Karlsplatz, sąsiaduje z Girardipark. Park powstał w 2006 roku w związku z przebudową placu Karola (Karlsplatz ). Wówczas też w parku ustawiony został wykonany z brązu pomnik Ludwika Zamenhofa, znajdujący się wcześniej przy placu Giełdowym (Börseplatz). Przeniesienie pomnika i ustalenie nowej nazwy parku związane było z inicjatywą austriackich środowisk esperantystów. Sam pomnik w swojej pierwotnej lokalizacji odsłonięty został w roku 1958. Znajdujący się na kamiennym cokole napis brzmi: Dr. Ludwig Zamenhof, autoro de la internatia lingvo ESPERANTO. Esperanto-Museum, Wien-Hofburg. Upamiętnienie Ludwika Zamenhofa w austriackiej stolicy związane jest z jego dwukrotnym pobytem w Wiedniu w latach 1886 oraz 1895 oraz faktem, że był on absolwentem Uniwersytetu Wiedeńskiego. Zobacz też Internacia Esperanto-Muzeo - wiedeńskie muzeum Esperanto Przypisy
Universitat d'Arts Aplicades de Viena

La Universitat d'Arts Aplicades de Viena (sovint abreujat com a Die Angewandte) és una universitat d'arts i institució d'educació superior a Viena, la capital d'Àustria. Té estatus d'universitat d'ençà del 1970. La universitat té actualment al voltant de 1.800 estudiants i uns 380 professors, i produeix unes 200 exposicions a l'any i multitud d'esdeveniments públics. Història La seva predecessora, l'Angewandte, va ser fundada el 1863 com la k.k. Kunstgewerbeschule (Escola d'Arts i Oficis de Viena), seguint l'exemple del Museu South Kensington de Londres, ara anomenat Victoria and Albert Museum, per a establir un lloc d'educació superior per a dissenyadors i artesans. Estava estretament relacionada amb el Museu Reial Imperial d'Art i Indústria d'Àustria, avui anomenat Museu d'Arts Aplicades de Viena. Va ser la primera escola d'aquest tipus al continent. El 1941 es va convertir en una institució d'educació superior. Entre el 1941 i el 1945 es va anomenar Reichshochschule fuer angewandte Kunst, i el 1948 va ser adquirida per l'estat austríac com a acadèmia. El 1970 se li va concedir el títol d'universitat i el 1998 va ser rebatejada com a Universitat d'Arts Aplicades. Artistes famosos com Gustav Klimt, Oskar Kokoschka, Coloman Moser, Vivienne Westwood, Karl Lagerfeld, Jean-Charles de Castelbajac, Paul Kirnig, Jil Sander, Pipilotti Rist, Matteo Thun, François Valentiny, Hugo Markl, Erwin Wurm i Stefan Sagmeister han format part del claustre o del cos estudiantil de la universitat. Referències
Wien Universitet for Anvendt Kunst

Universitet for Anvendt Kunst (tysk: Die Universität für angewandte Kunst eller uformelt die Angewandte) i Wien er et universitet for billedkunst og mediekunst, arkitektur og andre anvendte kunstformer som grafisk design, industridesign og modedesign. Hovedbygningen er beliggende i 1. bezirk på Oskar-Kokoschka-Platz som nabo til Museum für angewandte Kunst. På universitetet findes en optagelseskvote og der er optagelseskrav for at blive indmeldt. Universitetet blev grundlagt i 1867 og opnåede status som universitet i 1970.
Uniwersytet Sztuki Stosowanej w Wiedniu

Uniwersytet Sztuki Stosowanej w Wiedniu (niem. Universität für angewandte Kunst Wien) – austriacka uczelnia publiczna. Uczelnia została założona w 1867 roku jako Cesarsko-Królewska Szkoła Rzemiosła Artystycznego (k.k. Kunstgewerbeschule). Szkoła blisko współpracowała z Cesarsko-Królewskim Austriackim Muzeum Sztuki i Przemysłu (k. k. Österreichisches Museum für Kunst und Industrie) obecnie Muzeum Sztuki Użytkowej w Wiedniu (Museum für angewandte Kunst – MAK), założonym w 1863 roku na wzór South Kensington Museum w Londynie. Główny budynek szkoły, zaprojektowany przez Heinricha von Ferstela, został uroczyście otwarty w 1877 roku. Szkoła od początku dopuściła do nauki dziewczęta. Jednym z pierwszych absolwentów uczelni był Gustav Klimt. W późniejszym czasie wykładowcami i studentami byli m.in. Koloman Moser, Josef Hoffmann, Alfred Roller i Oskar Kokoschka. W czasie dominacji narodowego socjalizmu uczelnia podlegała Izbie Kultury Rzeszy (Reichskammer der bildenden Künste), wielu studentów i wykładowców zostało z niej wówczas wykluczonych. Działał na niej Paul Kirnig, którego grafiki były wykorzystywane do celów propagandowych. Uczelnia uzyskała wówczas status Wyższej Szkoły Rzeszy (Reichshochschule für angewandte Kunst in Wien). Po 1945 roku uczelnia przyjęła nazwę Hochschule für angewandte Kunst (Wyższa Szkoła Sztuki Stosowanej), w latach 1948–1971 funkcjonowała jako Akademie für angewandte Kunst (Akademia Sztuki Stosowanej), potem wróciła do nazwy Szkoła Wyższa, a w 1999 uzyskała status uniwersytetu i obecną nazwę. W skład uczelni wchodzą następujące jednostki administracyjne: Instytut Architektury Instytut Sztuki i Społeczeństwa Instytut Sztuki i Technologii Instytut Nauk o Sztuce i Edukacji Artystycznej Instytut Wzornictwa Instytut Sztuk Wizualnych i Medialnych Instytut Sztuki Literackiej Instytut Restauracji i Konserwacji Zabytków Przypisy