NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Villach Hauptbahnhof

Villach Hauptbanhof (česky lze přeložit jako Bělák hlavní nádraží) je hlavní železniční stanice ve Villachu, druhým největším městem spolkové země Korutany v jižním Rakousku a sedmým největším městem celého Rakouska. Stanice je důležitým uzlem v rámci sítě Österreichische Bundesbahnen. Provoz Stanice má 12 kolejí a z toho 4 vlečky.[zdroj?] Nádražím prochází důležitá železniční trať Vídeň – Štýrský Hradec (Südbahn). Nádraží je obsluhováno rakouskými vlaky Railjet, InterCity a Regional-Express a také systémem S-Bahn. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Villach Hauptbahnhof na Wikimedia Commons
Villach Hauptbahnhof

Villach Hauptbahnhof ('Villach Central Station') is the main railway station in Villach, the second largest city in the Austrian state of Carinthia. It primarily serves as a passenger station and is an important junction within the Austrian Federal Railways (ÖBB) network. Operational usage The station has twelve tracks, four of them sidings, and a motorail terminal. It is linked with both to the Southern Railway line to Vienna and the Tauern Railway line towards Salzburg. Villach is served by Austrian Railjet, InterCity and Regional-Express trains, as well as by the Carinthian S-Bahn rapid transit system. The station also hosts international EuroCity and EuroNight trains leading to destinations like Munich, Ljubljana and Zagreb, or to Venezia Santa Lucia via Tarvisio Boscoverde and Udine. Train services The station is served by the following services: RailJet services (Lienz -) Villach - Klagenfurt - Vienna Railjet services Vienna - Klagenfurt - Villach - Udine - Venice EuroCity services Klagenfurt - Villach - Salzburg - Munich (-Dortmund/Frankfurt) EuroCity services Villach - Ljubljana - Zagreb EuroNight services (Belgrade-) Zagreb - Ljubljana - Villach - Innsbruck - Zurich EuroNight services Rome - Florence - Bologna (Milan - Verona) - Venice - Villach - Klagenfurt - Vienna EuroNight services Zagreb - Ljubljana - Villach - Salzburg - Munich See also Rail transport in Austria References
Estación Central de Villach

La estación Central de Villach (en alemán Villach Hauptbahnhof) es la principal estación ferroviaria de la ciudad austríaca de Villach. Es un importante nudo ferroviario del sur de Austria, al confluir varias líneas que garantizan la conexión con Eslovenia e Italia. Historia La estación fue inaugurada el 30 de mayo de 1864​ con la llegada del ferrocarril a Villach gracias a la extensión desde Klagenfurt de la línea iniciada en Maribor. Referencias
Villach Hauptbahnhof

Villach Hauptbahnhof vasútállomás Ausztriában, Villachban. Vasútvonalak Az állomást az alábbi vasútvonalak érintik: Drautalbahn Kronprinz Rudolf-Bahn Villach–Rosenbach-vasútvonal Kapcsolódó állomások A vasútállomáshoz az alábbi állomások vannak a legközelebb: Villach Seebach railway station Puch bei Villach railway station Villach-Landskron railway station Villach Westbahnhof Villach Westbahnhof Pörtschach am Wörthersee train station Villach Seebach railway station Forgalom Kapcsolódó szócikkek Ausztria vasútállomásainak listája Irodalom Dietmar Rauter, Herwig Rainer: Ein Verkehrsweg erschliesst die Alpen: Die Nebengahnen der k.k. priv. Kronprinz Rudolf-Bahn. Mlakar, Judenburg 1998, ISBN 3-900289-36-0. Jegyzetek További információk Abfahrtmonitor Villach Hauptbahnhof Ankunftsmonitor Villach Hauptbahnhof
Villach Hauptbahnhof

Villach Hauptbahnhof is een spoorwegstation in de Oostenrijkse stad Villach in Karinthië. Het station werd geopend op 30 mei 1864 als westelijk eindpunt van de Drautalspoorlijn die op die dag werd doorgetrokken van Klagenfurt. In 1868 werd de Rudolfsbahn vanuit het noorden doorgetrokken tot Villach. Het station vormt een knooppunt van het lokale busnetwerk en regionale, nationale en internationale treinen. O.a. zijn er rechtstreekse verbindingen naar Wenen, Salzburg, Zürich, Stuttgart, München, Praag, Ljubljana, Zagreb, Rome en Venetië.
Beljak Hauptbahnhof

Beljak Hauptbahnhof (nemško Villach Hauptbahnhof) je ena večjih železniških postaj na avstrijskem Koroškem. Nahaja se v Beljaku v Avstriji. Glej tudi Predstavnosti o temi Villach Hauptbahnhof v Wikimedijini zbirki Predloga:Drautalbahn Predloga:Rudolfsbahn
Dobra (zřícenina hradu)

Zřícenina hradu Dobra je hrad v městyse Pölla v okrese Zwettl v Dolních Rakousích a nachází se na levém břehu Dobrastausee, asi 5 kilometrů západně od Krumau am Kamp. Historie Tvrz byla zmiňována v listině z roku 1186 s držitelem "Hertnit von Dobra". Název pochází od jihoslovanského slova pro "les". Na počátku 18. století byl vlastníkem panství Dobra baron Johann Philipp von Ehrmann. Potom někdejší statek přestavěli majitelé hradu na zámek Wetzlas, kam přemístili své sídlo, hrad zůstal opuštěný a chátral. Současnost Současným vlastníkem je nadace „Windhag'sche Stipendienstiftung". V roce 1996 byl hrad pronajatý spolku „Pölla Aktiv", jehož členové zříceninu z části opravili a hrad využívají pro různé slavnosti. Odkazy Literatura Gerhard Reichhalter, Karin und Thomas Kühtreiber: Burgen. Waldviertel und Wachau. 1. Auflage. Schubert und Franzke, St. Pölten 2001, ISBN 3-7056-0530-5 Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Burgruine Dobra na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dobra na Wikimedia Commons Camping Ruine Dobra Burgruine Dobra auf burgenwelt.de
Burgruine Dobra

Die Burgruine Dobra ist die Ruine einer Höhenburg in der Gemeinde Pölla in Niederösterreich und befindet sich über dem linken Ufer des Dobrastausees, rund 5 Kilometer westlich von Krumau am Kamp. Geschichte Der Wehrbau wurde 1186 mit Hertnit von Dobra urkundlich erstmals erwähnt. Der Name stammt vom slawischen Wort für Eichenwald. Zu Beginn des 18. Jahrhunderts war Freiherr Johann Philipp von Ehrmann Besitzer der Herrschaft Dobra. Nachdem er das Schloss Wetzlas, einen ehemaligen Meierhof, zu einem Herrenhaus ausgebaut hatte und von der Burg ins Schloss übersiedelt war, verfiel die Burg. Derzeitiger Eigentümer ist die Windhag’sche Stipendienstiftung. 1996 wurde die Burg vom Verein „Pölla Aktiv“ gepachtet, der die Ruine teilweise sanierte und für verschiedene Veranstaltungen nutzt. Film Alte Burgen und ihre neuen Herren in Niederösterreich. Dokumentarfilm, Österreich, 2018, 24 Min., Buch und Regie: Barbara Baldauf, Kamera: Ossi Denkmayr, Helmut Muttenthaler, Produktion: ORF, Reihe: Erlebnis Österreich, Erstsendung: 6. Mai 2018 bei ORF 2, Inhaltsangabe von ORF, online-Video. Literatur Falko Daim, Karin Kühtreiber, Thomas Kühtreiber: Burgen – Waldviertel, Wachau, Mährisches Thayatal. 2. Auflage, Verlag Freytag & Berndt, Wien 2009, ISBN 978-3-7079-1273-9, S. 384–387. Franz Xaver Schweickhardt: Darstellung des Erzherzogthums Österreich unter der Ens, durch umfassende Beschreibung aller Burgen, Schlösser, Herrschaften, Städte, Märkte, Dörfer, Rotten etc. etc., topographisch-statistisch-genealogisch-historisch bearbeitet und nach den bestehenden vier Kreis-Vierteln [alphabetisch] gereiht. [Teil:] Viertel Ober-Manhardsberg. 6 von 34 Bänden. 2. Band: Krems bis Stift Zwettl. Wallishausser, Wien 1839, S. 200 (Die Ruinen von Dobra – Internet Archive). Weblinks Burgruine Dobra in der wissenschaftlichen Datenbank „EBIDAT“ des Europäischen Burgeninstituts Camping Ruine Dobra Burg Dobra auf burgenwelt.org Klangraum Dobra - Festival für mittelalterliche Musik und Literatur auf der Ruine Dobra Einzelnachweise
Forstmuseum Silvanum

Das Forstmuseum Silvanum befindet sich im Neuen Kasten neben dem Alten Kasten in der Ortschaft Großreifling in der Gemeinde Landl im Bezirk Liezen in der Steiermark. Geschichte Der Förster Adolf Grabner gründete 1966 zum Thema Forstwirtschaft ein Heimatmuseum in der Gemeinde Wildalpen, welches ab 1970 Forstmuseum Wildalpen genannt wurde. Da die Sammlungsobjekt sich beständig erweiterten, wurde das Museum zu klein. Es wurde für ein größeres Museum der Neue Kasten, ein 1711 erbautes Speichergebäude der ehemaligen Innerberger Hauptgewerkschaft, im Eigentum der Österreichischen Bundesforste, gefunden. 1975 gründete Grabner einen Museumsverein und das Forstmuseum konnte 1979 in Großreifling eröffnet werden. Ausstellung Das Museum stellt die Arbeit der Holzarbeiter dar. Auszeichnungen Österreichisches Museumsgütesiegel 2014–2019 Weblinks Webpräsenz Österreichisches Forstmuseum Silvanum Land Steiermark: Österreichisches Forstmuseum Silvanum
Feketevár vára

A Feketevár vára (németül: Burg Schwarzenbach) Alsó-Ausztriában, a Fraknó és Kabold közötti Feketevárban (Schwarzenbachban), mezőváros felett található középkori vár. Története A vár a Kőszegieké, Königsbergeké és Esterházyaké volt egykoron. A vár 1362-ig Magyar Királyságban volt. Birtokos 1254 – Magyar Királyság – König Béla IV. 1290 – Graf Heinrich von Bernstein 1296 – Friedrich von Kreisbach 1331 – Heinrich von Haderswörth (vermutlich einer der edlen Herren von Lanzenkirchen) 1337 – Magyar Királyság – Ödenburger Gespan Leustachius 1362 – Erzherzogtum Österreich – herzögliche Kammergutsadministration 1364 – Wulfing von Klingfurth 1369 – Wilhelm von Ellerbach 1377 – Pernold der Klingenfurter und seine Frau verkaufen an Michael Prenner, dem damals reichsten Bürger von Wiener Neustadt 1379 – Herzog Albrecht III. (Teilungsvertrag von Neuberg) 1381 – Heinrich von Pottendorf 1382 – Graf Johann-Iwan von Bernstein 1389 – Ritter Häschk von Walpersbach 1418 – Hans Häschk von Schwarzenbach (Feketevár) 1439 – Söhne von Konrad Königsberger 1462 – Johann Siegmund Freiherr von Weißbriach 1492 – Johann von Königsberg 1560 – Söhne von Ehrenreich Königsberg 1591 – Ulrich von Königsberg 1601 – Ludwig von Königsberg 1608 – Georg Ehrenreich von Zinzendorf 1624 – Georg Gabriel Kollonitsch 1658 – Hans Ehrenreich von Wurmbrand 1680 – erwarb Graf (ab 1687 Fürst) Pál I. Esterházy de Galántha die zum Schloss umgebaute Burg Schwarzenbach und auch heute noch ist die fürstliche Linie des Forchtensteiner Zweiges der Familie Esterházy de Galántha der Besitzer Források Felix Halmer: Burgen und Schlösser Bucklige Welt, Semmering, Rax, 1969 Wilfried Bahnmüller: Burgen und Schlösser in Niederösterreich, 2005 Dehio: Niederösterreich südlich der Donau, 2003 Felix Halmer: Niederösterreichs Burgen, 1956 Ilse Schöndorfer: Steine und Sagen – Burgruinen in Niederösterreich, 1999 Gerhard Stenzel: Von Burg zu Burg in Österreich, 1973 Weltin, Mochty, Kühtreiber, Woldron: Wehrbauten und Adelssitze Niederösterreichs/Das Viertel unter dem Wienerwald, Bd. 2, 2003 További irodalom Hivatkozások Külső hivatkozások Geschichte der Burg Schwarzenbach auf Burgen-Austria
MuseumsQuartier

MuseumsQuartier, zkráceně MQ, je kulturně-muzejní areál s rozlohou 60 000 m². Nachází se v 7. vídeňském obvodu Neubau v blízkosti centra města. Areál obsahuje původní barokní stavby Dvorské jízdárny a budovy moderní architektury architektů bratrů Lauridse a Manfreda Ortnerových. Areál se nachází v sousedství Přírodovědného muzea a Uměleckohistorického muzea. V době otevření byl MuseumsQuartier osmým největším kulturním areálem světa. Nacházejí se zde MUMOK (Muzeum moderního umění nadace Ludwigových Vídeň) Muzeum Leopoldových, výstavní síň Kunsthalle Wien, vídeňské centrum architektury Architekturzentrum Wien, taneční centrum Tanzquartier Wien, Džungle Vídeň, divadlo mladého publika, Dětské muzeum ZOOM, wienXtra-kinderinfo (informace zvlášť pro děti a rodiny), hala Halle E+G, určená pro hudbu a divadlo Historie areálu Komplex budov před vídeňskými hradbami vznikl na příkaz císaře Karla VI., který roku 1713 pověřil stavitele Johanna Bernharda Fischera vybudováním císařské jízdárny schopné pojmout 600 koní a 200 kočárů. Stavbu dokončil teprve roku 1725 architektův syn Josef, avšak po redukci původního velkolepého plánu (nerealizován zůstal například cirk pro závody koňských spřežení či bazén pro plavení koní). Komplex byl znám jako Španělská jízdárna (Spanischer Stall), později jako Dvorská jízdárna (Hofstallungen). Vzhledem ke zranitelné poloze před městskými hradbami, byl areál těžce poškozen během napoleonských válek a znovu během revolučního roku 1848. Rozmachem motorismu na přelomu 19./20. století přestal rozlehlý areál sloužit svému účelu a od roku 1921 začal být využíván společností Wiener Messe AG k pořádání vídeňských veletrhů. Postupně se pro areál vžilo nové označení: Veletržní palác (Messepalast) a k tomuto účelu s přestávkami sloužil až do 90. let 20. století. V době nacismu sloužil k velkým propagačním akcím režimu (například výstava Sovětský ráj), po válce část komplexu sloužila okupačním armádám (například americká okupační armáda zde zřídila velkou basketbalovou halu. Mezi tradiční akce patřívaly Mezinárodní výstavy poštovních známek a pravidelně se zde konávaly také koncerty. Od konce 70. let přestával areál vyhovovat potřebám vystavovatelů a uvažovalo se o jeho přebudování na konferenční centrum. Společnost Wiener Messe AG opustila areál roku 1995 a posléze bylo rozhodnuto o jeho přebudování k muzejním účelům. MuseumsQuartier byl zpřístupněn veřejnosti v roce 2001. Reference V tomto článku byly použity překlady textů z článků Hofstallungen (Wien) na německé Wikipedii, Messepalast na německé Wikipedii a MuseumsQuartier na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu MuseumsQuartier na Wikimedia Commons MuseumsQuartier, Vídeň
MuseumsQuartier

MuseumsQuartier (MQ tidligere Messepalast) er et 60.000 m² stort museumsområde i den østrigske hovedstad Wien beliggende i den 7. bezirk. Området består af bygninger i både barokstil og nyere og er det ottendestørste kulturareal i verden. I 1998 påbegyndtes ombygningen af de førhen anvendte Hofstalde efter planer af arkitekterne Laurids og Manfred Ortner (Ortner & Ortner) og tre år senere åbnede MuseumsQuartier i to etaper (juni og september 2001). De samlede omkostninger var 150 millioner euro.
Museumsquartier

El Museumsquartier (estilizado MuseumsQuartier, MQ; lit. Barrio de los Museos) es un complejo cultural situado en Viena, Austria. Con sus 60,000 m² es el octavo espacio cultural más grande del mundo. Se encuentra ubicado en el séptimo distrito de la ciudad. Generalidades El Museumsquartier aloja dentro del complejo edificios tanto de arquitectura barroca como moderna. Se utilizó un vasto espacio que había albergado los establos de la corte, obra de Johann Bernhard Fischer von Erlach y de su hijo Joseph Emanuel. La obra comenzó en abril de 1998 y duró tres años. Su costo total ascendió a 150 millones de euros, siendo inaugurado en junio de 2001.​ El MQ acoge una amplia gama de instalaciones, desde amplios museos de arte como el Leopold Museum y el Mumok (Museum Moderner Kunst Stiftung Ludwig Wien, Museo de Arte Moderno de la Fundación Ludwig de Viena), hasta espacios de exhibición temporal de arte contemporáneo como el Kunsthalle Wien, un centro de danza -el Tanzquartier-, o estudios para artistas residentes y estudios de producción. Allí se celebran también eventos de la talla del Wiener Festwochen (festival cultural de Viena), el Festival Internacional de Cine de Viena, o el ImPulsTanz Vienna International Dance Festival. Galería Controversia Tras la inauguración se pudo comprobar que los edificios no eran accesibles para personas en silla de ruedas. Los medios de comunicación se escandalizaron por el hecho de que edificios que habían costado tanto dinero no tuvieran sus instalaciones preparadas para estos ciudadanos. Asimismo, se recibieron protestas de agrupaciones de discapacitados. Tras todo ello se reformaron los edificios para subsanar este defecto. Referencias Bibliografía Chris van Uffelen (2010). Museos. Arquitectura. Potsdam: h.f.ullmann publishing. pp. 162-163. ISBN 978-3-8331-6058-5. Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Museumsquartier. Véase también Barrio de los Compositores
Museumsquartier

Le MuseumsQuartier Wien (MQ) est, à Vienne en Autriche, un complexe culturel, installé dans les anciennes écuries impériales. Il s'étend sur 6, ce qui en fait l'un des plus grands complexes culturels au monde[réf. souhaitée]. Il regroupe des musées d'art moderne, mais aussi des lieux voués au cinéma, au théâtre, à l'architecture, à la danse et aux nouveaux médias, un centre de créativité pour enfants, ainsi que quantité de boutiques, de cafés et de restaurants. Le complexe a été construit entre 1998 et 2001. Mariant l'architecture baroque des écuries impériales à des constructions résolument modernes, comme le Musée Leopold à la façade en calcaire blanc et le Musée d'art moderne Fondation Ludwig Vienne en basalte gris sombre, ce complexe est constitué de : Les musées et des institutions au MQ Musée d'Art moderne Fondation Ludwig (Mumok), en allemand : Museum moderner Kunst Sammlung Ludwig Wien, mumok, est un musée consacré à l'art des XXe et XXIe siècles. Le Musée Leopold (allemand: Leopold Museum) possède la plus grande collection du monde des peintures de Egon Schiele et les chefs-d'œuvre de la Sécession viennoise, le modernisme viennois et de l'expressionnisme autrichien, plus des expositions de l'art contemporain. Kunsthalle Vienne : expositions d’art contemporain Architekturzentrum Wien (AZW) : consacré à des expositions d’architecture contemporaine (XXe et XXIe siècles) Le Musée des Enfants - ZOOM (en allemand : ZOOM Kindermuseum) : un musée pour les enfants Tanzquartier Wien : un centre consacré à la danse Le Museumsquartier se trouve à côté du musée d'histoire de l'art (Kunsthistorisches Museum) et du Muséum d'histoire naturelle de Vienne (Naturhistorisches Museum), près du centre, au 7e arrondissement. Galerie Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste de musées en Autriche Liens externes (de + fr + en + it) Site officiel (de + en) Musée d'art moderne - Fondation Ludwig Vienne (fr + de) Musée Leopold (de + en) Musée de l'architecture (AzW) (de + en) Kunsthalle Vienne (de + en) Zoom - Le musée des enfants (de + en) Tanzquartier Wien (quartier du dance de Vienne) Portail de la culture Portail de Vienne Portail des musées
MuseumsQuartier

Het MuseumsQuartier ( afgekort MQ) is een 60.000 m² groot cultuurcomplex in de nabijheid van het centrum van de Oostenrijkse hoofdstad Wenen. Geschiedenis Het hoofdgebouw (bouwjaar 1725) van het MuseumsQuartier werd oorspronkelijk gebruikt als stalgebouw voor het keizerlijke hof. Na de Eerste Wereldoorlog met de ondergang van de Oostenrijk-Hongaarse dubbelmonarchie verloor het stalgebouw zijn functie. In 1921 kreeg het terrein als bestemming Messepalast, een beurs- en tentoonstellingscomplex. In 1985 was het Messepalast voor het eerst ingeschakeld voor de Wiener Festwochen; spoedig werd het complex hiervan het hoofdadres.In april 1998 begon de ombouw tot MuseumsQuartier, naar het voorbeeld van het Centre Pompidou in de Franse hoofdstad Parijs. Het nieuwe complex werd drie jaar later in twee fasen (juni en september 2001) voor het publiek geopend. Het oorspronkelijke gebouw, in de stijl der barok, staat te midden van de nieuwe musea, die in de stijl der moderne architectuur zijn gebouwd. Musea De drie grote musea zijn: Museum Moderner Kunst Stiftung Ludwig Wien, (MUMOK) Leopold Museum Kunsthalle Wien Voor de jongere bezoekers is er dan nog het ZOOM Kindermuseum Ten slotte zijn in het MQ nog gevestigd: het Architekturzentrum Wien, het Tanzquartier Wien voor de Wiener Festwochen Voorts wordt het complex nog gebruikt voor diverse culturele manifestaties, zoals het literatuurfestival O-Töne en voor concerten, zoals in het kader van het festival Jazz Fest Wien. Galerij Literatuur Margaret Gottfried: Das Wiener Kaiserforum. Utopien zwischen Hofburg und Museumsquartier (2001), Böhlau Verlag, Wenen ISBN 3-205-99196-6. Externe link (de) Website MuseumsQuartier
MuseumsQuartier

O Museumsquartier (MQ) é uma área de 60.000 metros quadrados no Sétimo Distrito da cidade de Viena, Áustria. É a oitava maior área cultural existente no mundo, contendo arquitetura barroca e edifícios diversos tais como o MUMOK, que se destacam pela sua arquitetura contemporânea desenhada pelos arquitetos Laurids e Manfred Ortner. A renovação de seu interior foi iniciada em Abril de 1998. Três anos depois, o Museumsquartier foi aberto em duas fases: uma em junho e outra em setembro. O custo total das construções era de 150 milhões de euro (dois bilhões de Schilling). O MQ (seu apelido) é lar de uma variedade de largos e grandes museus como o Leopold Museum e o MUMOK e de espaços de exibição de mostras de obras de arte contemporânea como o Kunsthalle Wien e de festivais como Wiener Festwochen. Ainda, o Museumsquartier inclui em seu interior o Tanzquartier, um renomado centro de dança internacional, o Architektur Zentrum Wien, estúdios de produção de nova mídia, estúdios de arte, centros artísticos desenhados especialmente às crianças e uma variedade de outros eventos e festivais como o conhecido festival de cinema Viennale, o Festival Internacional de Dança ImPulsTanz Vienna, entre outros. O Museumsquartier, além do mais, é lar do quartier21, que elenca inúmeros grupos de arte alternativa. Instituições MUMOK Leopold Museum Kunsthalle Wien ZOOM Kindermuseum Tanzquartier Architekturzentrum Wien quartier21 monochrom Quintessenz 5uper.net PLAY.FM etc. Ligações externas Website do Museumsquartier ena:MuseumsQuartier
MuseumsQuartier

MuseumsQuartier, förkortat MQ, är en 60 000 m² stor areal i Wiens stadsdel Neubau nära stadens centrum. Utbudet sträcker sig från bild- och scenkonst, arkitektur, musik, mode, teater, dans, litteratur, barnkultur, till digital kultur. I april 1998 påbörjades byggandet av MQ, som kunde öppna tre år senare i september 2001. I flera byggnader finns olika museer, institutioner och initiativ. De tre största museerna är MUMOK (Museum Moderner Kunst), Leopold Museum och Kunsthalle Wien. För de allra yngsta finns barnmuseet ZOOM Kindermuseums. Vidare används arealen för olika återkommande evenemang som litteraturfestivalen O-Töne eller konserter inom ramen för Jazz Fest Wien. Källor Margaret Gottfried: Das Wiener Kaiserforum. Utopien zwischen Hofburg und Museumsquartier. (Böhlau, Wien 2001) ISBN 3-205-99196-6. Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Museumsquartier.﻿