Nyírfajd

A nyírfajd (Lyrurus tetrix) a madarak osztályának tyúkalakúak (Galliformes) rendjébe és a fácánfélék (Phasianidae) családjába tartozó faj. Rendszerezés Besorolása vitatott, egyes szerzők a Tetrao nemhez sorolják Tetrao tetrix néven. Előfordulása Európa magas-hegységeiben, valamint Ázsia tajgaövezetében honos. Albánia, Ausztria, Fehéroroszország, Belgium, Kína, Csehország, Észtország, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Kazahsztán, Kirgizisztán, Lettország, Liechtenstein, Litvánia, Luxembourg, Mongólia, Lengyelország, Norvégia, Hollandia, Románia, Oroszország, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország, Svájc, Ukrajna és az Egyesült Királyság területén honos. Országok ahol esetleg kihalt: Montenegró és Szerbia. Országosan kihalt Horvátországban, Magyarországon és Törökországban. Betelepítették Kanadába és az Amerikai Egyesült Államok területére. Kóborló Bosznia-Hercegovina, Dánia, a Feröer szigetek, Korea és Macedónia területén. Megtalálható a hegyvidéki fenyvesekben és kevert erdőkben, ahol lehetőleg bogyótermő cserjékben gazdag területek vannak. Éger- és nyírligetekben is fészkel. Alfajai Lyrurus tetrix baikalensis (Lorenz, 1911) Lyrurus tetrix britannicus Witherby & Lonnberg, 1913 Lyrurus tetrix mongolicus (Lonnberg, 1904) Lyrurus tetrix tetrix (Linnaeus, 1758) Lyrurus tetrix ussuriensis (Kohts, 1911) Lyrurus tetrix viridanus (Lorenz, 1891) Megjelenése Testhossza 40-55 centiméter, szárnyai fesztávolsága 65-80 centiméter, súlya 750-1450 gramm. A hím tollazata alapvetően fekete, sötétkék fémfénnyel. Gombszeme feletti bibircsek pirosak. Farkfedői fehérek (ezek dürgéskor jól láthatóak). A tojó barna rejtőszínnel rendelkezik. Életmódja A kikelt fiókákat anyjuk eleinte kifejlett rovarokkal, valamint ízeltlábúakkal eteti, később csigákat, gilisztákat fogyasztanak, a kifejlett egyedek pedig kifejezetten növényevők: elsősorban áfonya és boróka bogyóival, friss hajtásokkal, rügyekkel táplálkoznak. Szaporodása Dürgés idején (ez általában április-májusra, magashegységekben júniusra esik) a kakasok minden évben ugyanott összegyűlnek, és peckes lépésekkel, ugrálással, messze hangzó, bugyborékoló hangot hallatva, egymás közti küzdelemmel próbálják felhívni a tojok figyelmét. Mivel poligám madarak, egy idő után minden kakas szerencséssé válhat. Fészkét dús aljnövényzetű erdők talajára, fák, bokrok tövébe készíti. A fészekalj általában 6-10 tojásból áll, melyen a tojó 24-26 napig kotlik. 10-14 napos korukban rövidebb távra már elrepülnek a kikelt fiókák. Kárpát-medencei előfordulása A Kárpát-medencében csak a Kárpátok magasabban fekvő erdős területein él. Magyarországon a korábbi adatok szerint a 19. században fordult elő utoljára, méghozzá a Nyírségben, de újabb adatok szerint a Sajó menti erdőkben, Bánhorváti, Putnok, Sajóvelezd környékén 1900-ban még „java” dürgés volt. 1924-ben Földváry Miksa ugyanitt még lőtt dürgő kiskakast. 2006-ban a Nyírerdő Rt. területén tenyésztési és visszatelepítési program indult többek között a Safari Club International (SCI) Közép-Magyarországi Egyesületének támogatásával. Jelenleg az állomány felszaporítása és a lehetséges visszatelepítési (repatriációs) helyszínek ökológiai felmérése folyik. Az első repatriációs kísérletek 2010-re várhatók. Jegyzetek Források "A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján". IUCN. Hozzáférés: 2010. június 7.. "Jboyd.net szerinti rendszerbesorolása". Hozzáférés: 2010. október 25.. "Integrated Taxonomic Information System besorolása szerint fajdformák (Tetraoninae) alcsaládjába tartoznik". Hozzáférés: 2010. október 25.. "Az MME Monitoring Központjának adatlapja". 2007. szeptember 30. dátummal az eredeti címről archiválva. A világ madarai. Budapest: Panem Kft. 1994. ISBN 963 545 006 0. : Cite has empty unknown parameters: |accessyear=, |origmonth=, |accessmonth=, |month=, |chapterurl=, |origdate= és |coauthors= (súgó) – magyar neve További információk Képek az interneten a fajról Videó a fajról Ritka madarak hazai előfordulásai