Cerkev sv. Jakoba, Pokrče

Rimsko-katolična župnijska cerkev Pokrče v istoimenski občini Pokrče je posvečena sv. Jakobu starejšemu (Jakobus major). V jedru je poznogotska cerkve s stolpom nad korom iz 12./13. stoletja, ki je bila kasneje barokizirana. Prvič je omenjena leta 1616 kot podružnica župnije Tinje, leta 1778 pa je postala lastna župnija v Tinjski dekaniji. Zunanjost Cerkev je v osnovi iz 12./13. stoletja in je bila spremenjena v gotiki in v baroku. Poznogotski stolp nad glavno apsido je bil zgrajen leta 1550 in je oblikovan s pasovnim zidnim vencom, zvočna okna imajo šilaste loke. Stolp ima piramidno streho, ki je obložena s kamni. Na južni strani stolpa in hraki kora je dograjeno dvonadstropna zakristija. Na vzhodu je dvopasovno gotsko krogovičje, ostala okna pa so bila barokizirana. Zahodna lopa je okrašena z okrasom diamantnih kvadrov zgodnjega 17. stoletja. Na širokem šilastem vhodnem portalu je vgrajen grb velikovškega prošta dr. Janez Franc I. Gentilotti iz leta 1626, nad odskim cerkvenim portalom same cerkve s šilastim lokom pa verjetno gotski relief neke glave. Poleg vhoda najdemo daritveno oltarno mizo. Sledeče rimske spolije oz. Ostanke: reliefni fragment z akantovim ornamentom zraven cerkvenega vhoda, na severozahodnem kotu ladje pod kapom nagrobni napis Tiberius Julius Quartusa in Matrone, na severovzhodnim kotu stolpa fragment robnega traka ter mali fragment rimskega napisa o izgradnji nagrobnika. V lopi pa najdemo dodatno dobro ohranjen slovenksi nagrobni kamen župnika Valentina Božiča, ki je župnoval za časa Marijine prikazni v Dolini. Ladja s štirimi travejami ima baročno predelan strop s sosvodnicami, ki slonijo na pilastrih oz. Slopih. Nizki romanski slavolok povezuje ladjo s štirikotnim korom, ki je višji za dve stopnici. Strop kora pa je oblikovan z romabastimi rebrastimi oboki ter z zaključnim kamnom z grbom. Notranja oprema Glavni oltar iz leta 1754 je izdelan od Antona Langparta iz Grebinja. V osrednji niši stoji kip sv. Jakoba starejšega. Ob njemu na notranji strani stojita kipa apostolov Peter in Pavel, na zunanji strani pa svetnika Janez Nepomuk in Erazem iz Antiohije. Slika postavljena na vrh oltarja predstavljo Brezmadežno Marijo, poleg nje pa sta dva manjša kipa sv. Franšiška Asiškega in svete Trojice. Oba stranska oltarja sta iz 17. stoletja in sta bila obnovljena v 18. stoletju. Na levem stranskem oltarju najdemo kip srca Jezusovega iz leta 1917, poleg le-tega pa neobaročna kipa sv. Mateja evangelista in sv. Antona Padovanskega ter v nastavku Sveti Janez Evangelist. Na desnem stranskem oltarju je kip brezmadežnega srca Marijinega iz leta 1917 ter dva neobaročna kipa Marije Magdalene in Janez evangelista. Skupina na nastavku predstavlja poučevanje Marije. Prižnica je nastala okoli 1900 in se uporablja kot ambon za besedno bogoslužje. Na zahodnem zidu je tudi nagrobni kamen nekega Leonardus Potlich Zelosus iz leta 1737. Slovenski napisi Številni slovenski napisi v cerkvi so izraz živega jezika in prizadevanj za vidljivost jezika in skupnosti. Ne nazadnje so Pokrče tudi matična fara božje poti v bljižni Dolini. Eden njenih zagovornikov je bil domači župnik Valentin Božič, čigar slovenski nagrobni kamen je v preddverju cerkve. Kulturnozgodovinsko pomemben je slovenski križev pot na galeriji, eden izmed 76ih na Južnem Koroškem (24 v bohoričici, 52 v gajici iz druge polovce 19. stoletja, ki so hkrati politični manifest vidljivosti slovenščine v javnem prostoru. Dehio (2001), referenčni kulturnozgodovinski vodnik po Koroški slovenskega križevega pota ne omenja. Na zahodni strani najdemo votivno sliko iz leta 1873 posvečeno sveti Ursuli s slovenskim napisom: „sv. Ursula D. M., izprosi nam srečno zadnjo uro“. V referenčnem kulturnozgodovinskem vodiču Dehio (2001) je sicer omenjena slika, ne pa, da je napis s v slovenščini. S svojimi številnimi slovenskimi napisi je župnijska cerkev sv. Jakoba v Pokrčah tudi imeniten spomenik slovenske kulturne zgodovine na Celovškem polju, ki je bilo še do leta 1938 iz domače, slovenske perspektive v največji meri del osrednjega slovenskogovorečega področja poljanščine Celovškega polja. sklici Literatura Gabrielle Russwurm-Biró; in sod. (2001). Dehio-Handbuch. Die Kunstdenkmäler Österreichs. Kärnten (3 izd.). Dunaj : Schroll. COBISS 512358028. ISBN 3-7031-0712-X.: Vzdrževanje CS1: lokacija založnika (povezava) Stefan Singer: Kultur- und Kirchengeschichte des Dekanates Tainach. Klagenfurt/Celovec [e.a.] 1995, [Štefan Singer, 1871-1945] =Zunanje povezave Krška škofija Webseite der Kirche Glej tudi seznam slovenskih imen avstrijskih krajev Koroška (Avstrija) Koroški Slovenci Geografija Avstrijske Koroške e-zemljevid "Dvojezična krajevna imena Koroške" [2]