Cerkev sv. Jakoba, Bilčovs

Rimskokatoliška župnijska cerkev Bilčovs (nemško Ludmannsdorf) se nahaja v istoimenski občini na zahodnih Gurah v političnem okraju Celovec-dežela na avstrijskem Južnem Koroškem. Župnija je pod zavetništvom svetega Jakoba starejšega ter spada pod dvojezično dekanijo Borovlje Krške škofije. Nahaja se na evropski poti svetega Jakoba v Santiago de Compostela. Do leta 1938 je bila uradno slovenska fara in je danes uradno dvojezična. Župnijska cerkev je pod spomeniškim varstvom. Zgodovina Cerkev je bila v listinah omenjena leta 1370. Leta 1524 je bil podeljen 100-dnevni odpustek. Sprva je bila podružnica župnijske cerkve v Kotmari vasi, župnija pa je bila ustanovljena leta 1784. Arhitektura Cerkev je v osnovi romanska dvoranska stavba z mogočnim štirikotnim kornim stolpom. Gotski prizidek k cerkvi je iz leta 1518. Na jugozahodnem oporniku ladje poimenovan z imenom Mojster Lamprecht z napisom v nemščini (Allhier Meister Lamprecht Stainmetz … das Paw gemacht mit sein gesellen …), prevod: Vse to stavbo je štamski mojster Lamprecht s svojimi vajenci zgradil). Cerkev je bila obnovljena leta 1965. Zunanjost cerkve zaznamujeta romanski stolp z gotsko ladjo in gotski kor s petčlanskim zaključkom in oporniki. Južni prizidek zakristije ima dve nadstropji. Masivni romanski vzhodni stolp z okroglo zaključenimi dvokrilnimi okni s podpornimi stebri v četrtem nadstropju ima koničasto šlemno streho. Pred zahodnim pročeljem s poznogotskimi okroglimi okni je preddverje. Na profiliranem poznogotskem vhodnem portalu so vidne kamnoseške oznake in školjka. Poznogotska žrtvena niša z oglatim lokom desno od portala je označena z letnico 1520. Na južni strani cerkve je stenska slika svetega Krištofa iz leta 1523, ki je bila restavrirana leta 1974. Notranjost Notranjost cerkve ima tri traveje pod mrežastim sklepnikom na okroglih servisih in oklepnih ključavnicah iz začetka 16. stoletja. V opečnatem orgelskem podstrešju z nepravilno odprtino košastega loka je stopnišče, obrnjeno proti severu. Triumfalni obok je koničast in ima fragment gotskega napisa iz leta 1526. V stolpu je rebrasti sklepnik in koničast obokan portal v zakristijo, v drugem nadstropju je na jugu poznogotski vhod v streho zakristije, v ladji in na koru pa ploskoviti obokani prehodi v streho. Gotski kor iz leta 1518 ima rebrasti sklepnik na konzolah in gotsko zakramentalno nišo. Notranja oprema Baročni glavni oltar je štiristebrni edikulski oltar. V svetišču je izrezljana figura svetega Jakoba Starejšega. Na jugu je v stopničastem oporniku ladje vidna kamnita glava z nemškim napisom Jörg Mozuptenleu get ein Mas Wein. (prevod: Jörg Mozuptenleu dobi mero vina .) Druga oprema vključuje poznogotski kip Kristusa na bičnem stebru in osmerokotno kamnito krstilnico. Slovenski kulturni spomeniki Levo od portala je slovenska spominska plošča padlim v drugi svetovni vojni. Kulturnozgodovinsko pomemben je slovenski križev pot, eden izmed 76ih na Južnem Koroškem (24 v bohoričici, 52 v gajici iz druge polovce 19. stoletja, ki so hkrati politični manifest vidljivosti slovenščine v javnem prostoru. Partizanski spomenik spominja na domače, koroško-slovenske žrtve nacifašizma, ki so – tako avstrijski državno-pravni konsens – prispevali leta 1955 k novo-ustanovitvi Avstrije v mejah iz leta 1938. Spomeniki rajnim duhovnikom pod pokopališkim križem so prav tako v slovenščini. Med njimi najdemo nagrobni kamen za imenitnega etnologa, direktorja slovenske gimnazije in učitelja dr. Pavleta Zablatnika. Literatura Pfarrkirche Ludmannsdorf/Bilčovs, Pfarrkirche hl. Jakobus der Ältere. V: Die Kunstdenkmäler Österreichs. Dehio Kärnten 2001. S. 482. Štefan Singer, Kultur- und Kirchengeschichte des unteren Rosentales : Dekanat Ferlach, Celovec/Klagenfurt, Mohorjeva 1997, ISBN 3-85013-521-7 (Štefan Singer, 1871-1945). Spletne povezave [2] sklici Glej tudi Seznam dekanij Krške škofije Seznam slovenskih imen avstrijskih krajev Koroška (Avstrija) Koroški Slovenci Geografija Avstrijske Koroške e-zemljevid "Dvojezična krajevna imena Koroške" [3]