Queensland

Queensland (QLD) er Australiens næststørste delstat. Den ligger i den nordøstlige del af landet. Queensland grænser i vest op til Northern Territory, i sydvest op til South Australia og i syd op til New South Wales. I øst grænser delstaten op til Koralhavet og Stillehavet. Queensland er med sine 5.354.800 indbyggere (september 2022) Australiens tredjefolkerigeste delstat. Befolkningen er koncentreret langs kysten, især i den sydøstlige del af delstaten. Queensland har et areal på 1.729.742 km2. Hovedstad og største by er Brisbane, der også er Australiens tredjestørste by. Queensland kaldes ofte ”Solskinsstaten”. Den er hjemsted for 10 af Australiens 30 største byer og har desuden landets tredjestørste økonomi. Joh Bjelke-Petersen, hvis forældre var indvandret fra Danmark til New Zealand, hvor Bjelke-Petersen var født i 1911, var premierminister i delstaten i over 19 år fra 1968 til 1987. Familien var indvandret til Australien i 1913. Queensland var oprindeligt befolket af aboriginale australiere samt Torres Strait-øboere. Hollænderen Willem Janszoon var den første europæer, der gik i land i Queensland (og Australien). Det skete i 1606, da han udforskede Cape Yorks vestkyst. I 1770 gjorde løjtnant James Cook på Storbritanniens vegne krav på den australske østkyst. Kolonien New South Wales blev grundlagt i 1788 af guvernør Arthur Phillip i Sydney. New South Wales bestod dengang ligeledes af nutidens Queensland, Victoria og Tasmanien. Queensland blev i de følgende årtier udforsket, indtil John Oxley i 1824 grundlagde en straffekoloni ved Brisbane. Transporten med straffefanger ophørte i 1839, og fra 1842 tillod man fri bosættelse. Delstaten er opkaldt efter dronning Victoria, som den 6. juni 1859 underskrev de papirer, der formelt adskilte Queensland fra New South Wales. Den 6. juni fejres i dag over hele delstaten som Queensland Day. Dronning Victoria valgte navnet Queensland frem for Cooksland, som ellers var blevet foreslået af den indflydelsesrige præst John Dunmore Lang. Queensland blev en australsk delstat ved Australiens samling i 1901. Historie Før europæisk kontakt Queensland var en regionerne med den største befolkning af aboriginere før Australien blev kolonialiseret. De menes at have boet i Queensland i mere end 50.000 år og er formentligt kommet med båd eller over en landbro ved Torresstrædet. Over tid udviklede deres efterkommere sig til mere end 90 forskellige grupper med eget sprog og kultur. Under den sidste istid blev Queenslands landskab mere tørt og lå næsten øde hen, og der var meget lidt føde at finde. Ved istidens afslutning blev klimaet varmere og landet mere gæstfrit. De østlige dele af landet fik meget regn, og de tropiske regnskove udviklede sig. Torresstræde-øerne er hjemsted for Torresstræde-øboerne, som etnisk og kulturelt adskiller sig fra fastlandets aboriginske folk. De har en lang historie med kontakt til såvel aboriginerne og folk i New Guinea. Europæisk kolonisering I februar 1606 gik den nederlandske sørejsende Willem Janszoon i land tæt på nutidens Weipa på vestkysten af Cape York-halvøen. Det er den første kendte landgang af en europæer i Australien, og det var også første gang, der var kontakt mellem europæere og aboriginske folk fra Australien. Området blev også udforsket af spanske og franske opdagelsesrejsende (ledet af henholdsvis Luís Vaez de Torres og Louis Antoine de Bougainville) før James Cook sejlede op langs østkysten af Australien på sin første verdensomsejling i 1770. Efter instrukser fra Kong Georg 3. gjorde James Cook krav på det østlige Australien på vegne af Storbritannien. De skete 22. august 1770 på øen Possession Island, der er en af øerne i Torresstrædet . Det nye landområde, som også omfattede Queensland, fik navnet New South Wales. Briterne bosatte sig først i Sydney i 1788, og holdt sig i mange år fra det, der i dag er Queensland. Den aboriginske befolkning svandt kraftigt ind efter en koppeepidemi i slutningen af det 18. århundrede og flere massakrer begået af europæiske bosættere. I 1823 sejlede den britiske opdagelsesrejsende John Oxley fra Sydney mod nord for at lede efter mulige steder til en ny bosættelse til straffefanger omkring Gladstone (dengang Port Curtis) og Moreton Bay. Ved Moreton Bay opdagede han Brisbane River. Han vendte tilbage i 1824 og grundlagde en bosættelse, hvor Redcliffe ligger i dag. Bosættelsen, som først hed Edenglassie, blev dog hurtigt flyttet til det, der i dag er det centrale Brisbane. Edmund Lockyer opdagede i 1825 kul langs bredderne af den øvre del af Brisbane River. I 1839 stoppede transporten af straffefanger til bosættelsen og Brisbanes straffebosættelse lukkede i 1842. Fri bosættelse i området blev officielt tilladt, men den var dog allerede startet i 1837-38. I 1847 åbende Port of Maryborough godt 200 km nord for Brisbane til udskibning af uld. De fleste tidlige immigranter kom fra Sydney-området, og det første skib med frie immigranter fra Europa var Artemisia i 1848. Før det første immigrantskib ankom det første skib til Queensland med irske piger, der angiveligt var blevet forældreløse under den irske hungersnød. Udskibningen blev organiseret af det britiske koloniministerium og blev betegnet Earl Grey Scheme efter den siddende minister. Mere end 4.000 fattige piger fra irske arbejdshuse blev sejlet til Australien i 1848-1852. Det første skib, "Earl Grey", sejlede fra Irland på en 124 dage lang sejltur til Sydney. Efter der opstod kontroverser ved deres ankomst til Australien, var der en lille gruppe på 37 unge forældreløse piger, nogle gange kaldt The Belfast Girls eller Feisty Colleens, som aldrig kom i land i Sydney, men i stedet blev sejlet til Brisbane (dengang Moreton Bay) 21. oktober 1848 ombord på Ann Mary. I 1857 blev Queenslands første fyrtårn bygget ved Cape Moreton. Grænsekrige og massakrer Grænsekrigene mellem engelske bosættere og aboriginske stammer var de blodigste og mest brutale i Australien. Mange af disse konflikter karakteriseres nu som folkedrab. Sammenlignet med grænsekrigen i de andre australske kolonier havde Queensland flest massakrer på aboriginere, de tre mest dødelige massakrer på europæiske bosættere, det mest berygtede grænsepoliti og det højeste antal døde europæere. I mindst 644 sammenstød blev mindst 66.680 dræbt, heraf 65.180 indfødte. Af disse blev omkring 24.000 aboriginske mænd, kvinder og børn dræbt af det indfødte politi mellem 1859 og 1897. Det indfødte politi, kaldet Native Police. bestod af indfødte australske tropper, som var under kommando af hvide officerer. De indfødte blev ofte tvangsindskrevet i områder, der lå langt fra der, hvor de blev indsat. Det indfødte politi fungerede fra 1849 til 1920'erne. Konflikten spredte sig hurtigt med de frie bosættere i 1838, da de hastigt rykkede ind i landet for at sikre sig jord i Darling Downs, Logan, Brisbane Valley og South Burnett. Fra 1840 var der mange kampe og mange døde. Senere spredte konflikterne sig mod nord til områderne omkring Wide Bay, Burnett River og Hervey Bay. På et tidspunkt var bosættelsen i Maryborough under belejring. Den største rimeligt veldokumenterede massakre i det sydøstlige Queensland var forgiftningen i Kilcoy, som siges at have kostet op mod 70 aboriginere livet, efter de havde spist mel forgiftet med stryknin. Dette var kun et af flere tilfælde af forgiftninger, hvor bosættere gav forgiftet mad til de indfødte, eller efterlod den forgiftede mad et sted, hvor de indfødte ville finde den. I slaget ved One Tree Hill i september 1843, angreb Multuggerah og hans gruppe af krigere en gruppe bosættere, som gengæld for forgiftningen i Kilcoy. Central Queensland blev særlig hårdt ramt i 1860'erne og 1870'erne. Aboriginske krigere dræbte 19 bosættere i Cullin-La-Ringo massakren 17. oktober 1861. I ugerne herefter dræbte politiet, det indfødte politi og civile som gengæld op mod 370 medlemmer af det aboriginske gayiri-folk. Flere samtidige skriver om Skull Hole, Bladensburg eller Mistake Creek massakren i 1872 på Bladensburg Station nær Winton, som menes at have kostet op mod 200 aboriginere livet. Volden toppede ved den nordlige grænse i mineområder i 1870'erne. Det var især i Cook-distriktet og guldfelterne ved Palmer og Hodgkinson River, hvor mange aboriginere blev dræbt i flere velkendte massakrer. Angreb fra Kalkadoon-stammen holdt bosættere ude af Western Queensland i 10 år indtil september 1884, hvor de angreb en kampgruppe af bosættere og Native Police ved Battle Mountain nær det nuværende Cloncurry. Kampen endte i en katastrofe for de indfødte, som led store tab. Kampene fortsatte i North Queensland, hvor aboriginerne angreb får og kvæg med efterfølgende hævnangreb fra det indfødte politi. Blackbirding Titusinder fra Sydhavsøerne blev tvunget eller snydt til ulønnet arbejde eller slaveri på Queenslands plantager, selv om slaveri var gjort ulovligt i Australien og andre dele af det Britiske Imperium med Slavery Abolition Act 1833. Dette slaveri gik under navnet blackbirding. Arbejderne gik under navnet kanakker, og slaveriet stod på i en periode på 45 år fra 1863 til 1908. Mellem 55.000 og 62.500 blev bragt til Australien. De fleste blev rekrutteret eller blackbirded fra øer i Melanesien, som Ny Hebriderne (nu Vanuatu), Salomonøerne og øerne omkring New Guinea. Størstedelen af dem, der blev taget var mænd eller drenge, og omkring en fjerdedel var under 16. I alt døde omkring 15.000 fra Sydhavsøerne (30%), mens de arbejdede i Queensland – uden at medtage dem, der døde undervejs eller under rekrutteringen – selv om de fleste kun var på 3-årige kontrakter. Det svarer til den anslåede dødsrate på 33% for afrikanske slaver i de første 3 år efter ankomsten til Amerika, Brasilien eller Caribien. Forholdene var altså sammenlignelige med den atlantiske slavehandel. Handelen var lovliggjort og reguleret af love i Queensland, og prominente mænd som Robert Towns tjente store formuer på blackbirding. Handelen var afgørende for grundlæggelsen af flere store byer i Queensland. En repræsentant for Towns erklærede, at kanakkerne var "vilde, som ikke kendte penges værdi" og derfor ikke fortjente at blive betalt med kontanter. Efter føderationen i 1901, trådte Hvidt Australien-politikken i kraft, og de fleste udenlandske arbejdere i Australien blev deporteret. Antallet af indbyggere i Queensland fra Sydhavsøerne faldt herefter hurtigt. Koloni I 1851 blev det første offentlige møde holdt om en fremtidig adskillelse af Queensland fra New South Wales. 6. juni 1859 underskrev Dronning Victoria en lov, som oprettede kolonien Queensland som en selvstyrende kronkoloni. Brisbane blev valgt til hovedstad. 10. december 1859, proklamerede George Bowen, den første guvernør i Queensland, at kolonien Queensland var oprettet og nu ikke længere var en del af New South Wales. 22. maj 1860 blev det første valg afholdt i Queensland, og Robert Herbert, Bowens privatsekretær, blev udnævnt som Queenslands første premierminister. I 1865 åbnede den første jernbane mellem Ipswich og Grandchester. Queenslands økonomi udviklede sig hurtigt, efter James Nash i 1867 opdagede guld ved Mary River nær byen Gympie. Det startede en guldfeber, der reddede kolonien Queensland fra et økonomisk kollaps. Selv om der var betydelige guldfund, var de dog langt mindre end guldfundene i Victoria og New South Wales. Indvandringen til Queensland fortsatte. Italienske immigranter kom til i 1890'erne og fik arbejde i sukkerrørsindustrien. I 1890'erne afholdt de seks australske kolonier en række folkeafstemninger om en føderation, som kulminerede med dannelsen af Australien 1. januar 1901. Queensland havde dengang en halv million indbyggere. 20. århundrede Australske kvinder fik allerede i 1900 stemmeret til de føderale valg. Queensland var den næstsidste af delstaterne, der gav kvinder stemmeret til delstatsvalget. Det skete i 1905. Delstatens første universitet, University of Queensland, blev grundlagt i Brisbane i 1909. 1. verdenskrig havde en betydelig indvirkning på Queensland. Mere end 58.000 Queenslandere kæmpede i krigen og mere end 10.000 døde. Australiens første store flyselskab, Qantas (som oprindeligt stod for "Queensland and Northern Territory Aerial Services"), blev stiftet i Winton i 1920 og betjente outback Queensland. I 1928 blev forløberen til Royal Flying Doctor Service stiftet i Cloncurry. I 1922 afskaffede Queensland overhuset, Queensland Legislative Council, og har siden været den eneste australske delstat med et parlament med kun ét kammer. I 1935 blev agatudser (cane toads) udsat i Queensland fra Hawaii i et mislykket forsøg på at begrænse antallet af sukkerrørsbiller, som ødelagde rødderne på sukkerrørsplanterne. Tudserne har siden spredt sig over store dele af Australien og betragtes i dag som et skadedyr og invasiv art. Under 2. verdenskrig var Brisbane en vigtig by for de allierede, da AMP Building (nu MacArthur Central) blev brugt som det sydvestlige Stillehavs hovedkvarter for general Douglas MacArthur, chefen for de allierede styrker i Stillehavet, indtil hovedkvarteret flyttede til Hollandia i Indonesien i august 1944. I 1942, under krigen, blev Brisbane scenen for et voldeligt opgør mellem udsendte amerikanske soldater og australske soldater og civile, som endte med én død og flere hundrede tilskadekomne. Episoden går under navnet Slaget om Brisbane. Efter afslutningen på 2. verdenskrig kom der en bølge af immigranter fra Europa, mange af dem fra Syd- og Østeuropa. I 1962 begyndte den første kommercielle produktion af olie i Queensland og Australien ved Moonie. I de sidste årtier af det 20. århundrede blev Queensland et populært mål for indenlandske migranter, god hjulpet af fremkomsten af air condition, som gjorde det fugtige, subtropiske klima mere attraktivt. Indvandringen fra de andre delstater er fortsat helt til i dag. Afslutningen på hvidt Australien-politikken i 1973 betød også starten på en ny bølge af indvandring fra hele verden, især Asien, som også er fortsat til i dag. I 1981 blev Great Barrier Reef, verdens største system af koralrev, som det første sted i Queensland optaget på UNESCOs Verdensarvsliste. 21. århundrede De første to årtier i det 21. århundrede har været præget af høj økonomisk vækst og befolkningstilvækst. Queensland blev ramt af store oversvømmelser omkring årsskiftet 2010-2011, der forårsagede store ødelæggelser over store dele af delstaten. Geografi Med et areal på 1.729.742 km2 er Queensland Australiens næststørste delstat med et meget varieret klima og mange geografiske karakteristika. Hvis Queensland var et selvstændigt land, ville det være det 16. største målt på areal. Queenslands kystlinje mod øst grænser op til Koralhavet, som er en del af Stillehavet. Delstaten grænser op til Torresstrædet mod nord, hvor den lille ø Boigu Island ud for New Guineas kyst er den nordligste del af delstaten. Den trekantformede Cape York Peninsula peger mod New Guinea, og er den nordligste del af fastlandet. Vest for halvøen ligger Carpentariabugten. Queenslands grænse til Northern Territory mod vest følger den 138. østlige længdegrad. I det delstatens sydvestlige hjørne grænser den op til South Australia. Delstatens sydlige grænse med New South Wales følger vandskellet fra Point Danger på østkysten mod vest og herefter floderne Dumaresq, Macintyre og Barwon. Den vestlige del af den sydlige grænse følger den 29. sydlige breddegrad med nogle mindre korrektioner, indtil den når South Australia. Som i den øvrige del af det østlige Australien løber Great Dividing Range stort set parallelt med kysten. Vest for bjergkæden er der mere tørt end i de østlige kystområder. Great Barrier Reef, som er verdens største system af koralrev løber parallelt med Koralhavets kyst fra Torresstrædet og ned til K'gari (Fraser Island). Ud for Queenslands kystlinje ligger verdens tre største sandøer: K'gari (Fraser Island), Moreton, og North Stradbroke. Queensland har seks steder, som er på UNESCOs Verdensarvsliste: Great Barrier Reef langs Koralhavets kyst, K'gari (Fraser Island) ud for Wide Bay–Burnett-regionen, tropeområderne i Far North Queensland med Daintree Regnskov, Lamington National Park i South East Queensland, Riversleigh fossilstederne i North West Queensland og Gondwana-regnskovene i South East Queensland. Queensland opdeles ofte i regioner, som dog ikke er fast definerede og ikke svarer til nogle administrative enheder: South East Queensland er det sydøstlige hjørne af delstaten, som er tæt bebygget og omfatter delstatens tre største byer: hovedstaden Brisbane og de populære turistdestinationer Gold Coast og Sunshine Coast. Nogle gange inkluderer det også byen Toowoomba. Mere end 70% af Queenslands befolkning bor i regionen. Darling Downs i det indre sydøst er et frugtbart landbrugsområde (især græssende kvæg). Nogle gange inkluderer den byen Toowoomba. Regionen omfatter også det bjergrige Granite Belt, som er en del af Great Dividing Range og delstatens koldeste område, som regelmæssigt får sne. Wide Bay–Burnett er kystområdet nord for South East Queensland. Det er en region med mange sukkerrørs-marker. De største byer er Bundaberg og Hervey Bay. Verdens største sandø, K'gari (Fraser Island), ligger også her. Central Queensland er delstatens centrale kystlinje. Den opdeles nogle gange i Fitzroy og Mackay. Den domineres af kvægfarme og kulminer. De største byer er Rockhampton og Mackay. Regionen omfatter også turistområderne Capricorn Coast og Whitsunday Islands. North Queensland er delstatens nordlige kystområde, der domineres af kvægfarme og minedrift. Største by er Townsville. Far North Queensland er det nordligste kystområde på Cape York-halvøen, som har tropisk regnskov, Queenslands højeste bjerg, Mount Bartle Frere, og Atherton Tablelands med sukkerrør og tropiske frugter. Største by er Cairns. Her ligger også de mest besøgte dele af Great Barrier Reef. South West Queensland er det indre af delstaten i sydvest. Det er primært et landbrugsområde med kvægfarme. Der er ingen større byer. Regionen omfatter Channel Country. Central West Queensland er det indre af staten nord for South West Queensland. Den består primært af kvægfarme. Største by er Longreach. Gulf Country (også kaldet North West Queensland) er det indre af delstaten i nordvest og langs Gulf of Carpentaria. Den er domineret af savanne og minedrift. Største by er Mount Isa. Klima På grund af Queenslands størrelse er der betydelige klimaforskelle på tværs af staten. Der er rigelig nedbør langs kysten, med en monsunagtig regntid i det tropiske nord og nedbørsrige subtropiske forhold langs den sydlige kyst. Lav nedbør og varme, fugtige somre er typiske for indlandet og vesten. Højtliggende områder i det sydøstlige indland kan opleve temperaturer langt under frysepunktet midt på vinteren, hvilket giver frost og, i sjældne tilfælde, snefald. Klimaet i kystregionerne er påvirket af varmt havvand, hvilket holder regionen fri for ekstreme temperaturer og giver fugtighed til nedbør. Der er seks fremherskende klimazoner i Queensland, målt på temperatur og fugtighed: Varm fugtig sommer, varm fugtig vinter (længst mod nord): Cairns, Innisfail Varm fugtig sommer, varm tør vinter (nordlige kystområder): Townsville, Mackay Varm fugtig sommer, mild tør vinter (højtliggende kystområder og sydøstkysten): Brisbane, Bundaberg, Rockhampton Varm tør sommer, mild tør vinter (centrale indre og nordvest): Mount Isa, Emerald, Longreach Varm tør sommer, kold, tør vinter (sydlige indre): Roma, Charleville, Goondiwindi Varm fugtig sommer, kold tør vinter (højtliggende områder i sydøst): Toowoomba, Warwick, Stanthorpe Statistikker for udvalgte byer i Queensland er vist nedenunder: Kyststrækningen længst mod nord er den vådeste region i Australien. Mount Bellenden Ker, syd for Cairns, har mange australske nedbørsrekorder med en årlig gennemsnitlig nedbør på over 8 meter. Sne er sjældent i Queensland, selv om det forekommer regelmæssigt helt mod syd ved grænsen til New South Wales, især i Stanthorpe-distriktet, men i sjældne tilfælde også længere mod nord og vest. Den nordligste sne, der nogensinde er registreret i Australien, faldt i nærheden af Mackay, men det var et ekstremt tilfælde. Naturkatastrofer er en reel trussel i Queensland. Kraftig tropiske cykloner kan ramme den centrale og nordlige kystlinje og forårsage alvorlige skader, med nyere eksempler som Larry (2006), Yasi (2011), Ita (2014) og Debbie (2017). Oversvømmelse af flodsystemer, som bliver ramt af kraftig regn, kan ske overalt i Queensland. En af de mest ødelæggende oversvømmelser ramte det sydlige og centrale af delstaten i starten af 2011. I foråret rammes det sydøstlige og det indre af delstaten af kraftige tordenstorme, der medfører ødelæggende vind, voldsom regn, store hagl og endda tornadoer. Den kraftigste tornado, der er registreret i Australien, var i Queensland nær Bundaberg i november 1992. Tørke og skovbrande forekommer også, men skovbrandene er normalt mindre alvorlige end dem i de sydlige delstater. Den højeste temperatur, der officielt er målt i delstaten, er 49,5 °C ved Birdsville Police Station 24. december 1972. Den laveste temperatur målt er -10,6 °C ved Stanthorpe 23. juni 1961 og ved The Hermitage (nær Warwick) 12. juli 1965. Demografi I december 2024 havde Queensland 5.647.468 indbyggere. Omkring halvdelen bor i Brisbane og mere end 70% i South East Queensland. Alligevel er det den mest decentraliserede delstat i Australien efter Tasmanien. Siden 1980'erne har Queensland været den hurtigst voksende delstat i Australien, og den modtager mange tilflyttere fra såvel udlandet som resten af Australien. Byer 10 af Australiens 30 største byer ligger i Queensland. I 2024 var de største byområder: Indvandring og afstamning De tidlige bosættere i det 19. århundrede var hovedsageligt englændere, irere, skotter og tyskere. I årtierne efter 2. verdenskrig var der en bølge af indvandrere fra det sydlige og østlige Europa (især fra Italien). I det 21. århundrede er de fleste indvandrere kommet fra Asien, flest fra Kina og Indien. Ved folketællingen i 2021 var de hyppigst angivne afstamninger: Folketællingen i 2021 viste at 28,6 % af Queenslands indbyggere var født uden for Australien. For kun 53,4 % af indbyggerne var begge forældre født i Australien. De fleste, der var født uden for Australien kom fra New Zealand, England, Indien, Kina, Filippinerne og Sydafrika. 4,6 % af befolkningen, 237.303 indbyggere, identificerede sig som indfødte australiere (aboriginere eller Torresstræde-øboere) i 2021. Sprog I 2021 talte 80,5 % af indbyggerne kun engelsk i hjemmet. Andre hyppigt brugte sprog i hjemmet var mandarin (1,6 %), vietnamesisk (0,6 %), punjabi (0,6 %) og spansk (0,6 %). Religion Antallet af religiøse i Queensland er faldende og kristne udgør ikke længere flertallet. Ved folketællingen i 2016 var de hyppigste svar på spørgsmålet om religiøst tilhørsforhold: 'Ingen religion' (29,2 %), katolicisme (21,7 %) og anglicisme (15,3 %). Ved folketællingen i 2021 var svarene: 'Ingen religion' (41,27 %), katolicisme (18,6 %) og anglicisme (11,3 %). I alt 45,7 % angav en kristen religionsretning. Omkring 5 % havde en anden religion end kristendom. De største var buddhisme (1,4 %), hinduisme (1,3 %) og islam (1,2 %). Uddannelse Queensland har flere universiteter. Det ældste universitet er University of Queensland, som blev grundlagt i 1909 og ofte rangerer omkring top 50 i verden. Andre større universiteter er Queensland University of Technology, Griffith University, University of Southern Queensland, University of the Sunshine Coast, James Cook University (delstatens første universitet udenfor South East Queensland), Central Queensland University og Bond University (Australiens første private universitet). Udvekslingsstuderende er en vigtig indtægtskilde for de australske uddannelsesinstitutioner. I 2024 var der 125.090 internationale studerende i Queensland, hovedsageligt i Brisbane. De fleste internationale studerende kommer fra Asien. Queensland har både offentlige og private grundskoler og sekundære skoler. Queensland har offentlige biblioteker, som administreres af State Library of Queensland. Nogle universitetsbiblioteker er også åbne for offentligheden. Økonomi I 2023-24 havde Queensland et bruttoregionalprodukt på 510.694 millioner AUD, det tredjehøjeste i Australien efter New South Wales og Victoria. Byggeri af havne og jernbane langs kysten har dannet grundlaget for delstatens eksportorienterede fokus på minedrift og landbrug. Siden 1980'erne har der været en betydelige indvandring, store føderale investeringer, udvidelse af minedriften og en voksende flyindustri, som har bidraget til delstatens store økonomiske vækst. Primærerhverv omfatter dyrkning af bananer, ananas, peanuts, et bredt udvalg af frugter og grøntsager, kornafgrøder, vin, bomuld og sukkerrør. Derudover er der omfattende kvægopdræt og uldproduktion. Mineindustrien udvinder bauxit, kul, sølv, bly, zink, guld og kobber. Sekundærerhverv er fortrinsvis behandling af produkter fra primærerhverv. For eksempel sejles bauxit fra Weipa til Gladstone, hvor det omdannes til aluminium. Der er også et kobberraffinaderi i Townsville og flere sukkerraffinaderier langs østkysten. De vigtigste tertiære erhverv er detailhandel, turisme og internationale studerende. I 2024 var der 125.090 internationale studerende i Queensland, hovedsageligt i Brisbane. De fleste internationale studerende kommer fra Asien. Brisbane er kategoriseret som en verdensby, og er en byerne i Asien-Stillehavs-regionen med det største bruttoregionalprodukt. De vigtigste sektorer er minedrift, bank og forsikringer, transport, IT, ejendomshandel og fødevarer. Nogle af Australiens største firmaer, som har deres hovedkvarter i Brisbane, er Suncorp Group, Virgin Australia, Aurizon, Bank of Queensland, Flight Centre, Great Southern Bank, Sunsuper, Domino's Pizza Enterprises, Star Entertainment Group, ALS, TechnologyOne, NEXTDC, Super Retail Group, New Hope Coal, Jumbo Interactive, National Storage, Collins Foods og Boeing Australia. Turisme Queensland har et varmt klima, sandstrande og mange naturseværdigheder, som tiltrækker mange turister, både fra andre dele af Australien men også internationalt. Turistsektoren stod i 2023-24 direkte for 3,3 % af Queenslands bruttoregionalprodukt og i alt 6,8 % med afledte aktiviteter. Turismen stod for 6,9% af Queenslands eksport til udlandet og sektoren havde 156.000 ansatte svarende til 5% af de beskæftigede. De mest besøgte turistdestinationer i Queensland er Brisbane (med øerne Moreton og South Stradbroke), Gold Coast, Sunshine Coast, Great Barrier Reef, Cairns, Port Douglas, Daintree Rainforest, K'gari og Whitsunday Islands. Brisbane er den tredjemest besøgte destination i Australien efter Sydney og Melbourne. De største attraktioner i metropolområdet er South Bank Parklands, Queensland Cultural Centre, City Hall, Story Bridge, Howard Smith Wharves, City Botanic Gardens, Kangaroo Point Cliffs, Lone Pine Koala Sanctuary, Mount Coot-tha Reserve og D'Aguilar National Park såvel som Moreton Bay med øerne Moreton, North Stradbroke og Bribie. Gold Coast har adskillige populære surf- og badestrande som Surfers Paradise og Burleigh Heads. Den har også Australiens største koncentration af forlystelsesparker med Dreamworld, Movie World, Sea World, Wet 'n' Wild og WhiteWater World. Derudover er der dyreparken Currumbin Wildlife Sanctuary. I baglandet ligger Lamington National Park i McPherson Range. Sunshine Coast har også flere populære surf- og badestrande som Noosa Heads og Mooloolaba. Her ligger også UnderWater World og Steve Irwins Australia Zoo. I baglandet ligger Glass House Mountains National Park. Cairns ligger centralt for ture til Great Barrier Reef, Far North Queensland (med Port Douglas) og Daintree Rainforest. Whitsunday Islands ud for North Queenslands kyst er populære turistmål med deres resortfaciliteter og beliggenhed tæt på Great Barrier Reef. Politik og administration Som en af de seks grundlæggere af den Australske Føderation, har Queensland være en australsk delstat underlagt den australske forfatning siden 1. januar 1901. Delstaterne kan lovgive på alle områder, som ikke er undtaget i den australske forfatning. Queensland har et parlamentært konstitutionelt monarki. Forfatningen, Constitution of Queensland, beskriver rammerne for delstatens styring. Den indeholder flere love, der ikke kan ændres uden folkeafstemning. Der er også en lovgivning om menneskerettigheder, Queensland Human Rights Act 2019. Queenslands model er inspireret af den britiske Westminster-model og det føderale Australiens model. Den lovgivende magt udøves af Queensland Parliament, der kun har et kammer, Legislative Assembly. Parlamentet havde, som de andre australske delstater stadig har, to kamre indtil 1922, da Legislative Council blev afskaffet af Labor. Ny lovgivning skal formelt godkendes af monarken gennem dennes repræsentant, Guvernøren i Queensland. Parlamentet ligger i Parliament House ved Gardens Point i det centrale Brisbane. Medlemmerne af Legislative Assembly repræsenter 93 valgdistrikter. Valg i Queensland afholdes hvert fjerde år. Der vælges ét medlem fra hvert valgdistrikt i et valgsystem med alternative stemmer. Den udøvende magt ligger formelt hos Guvernøren i Queensland, som repræsenterer og er udnævnt af monarken (Charles 3.) efter anvisning fra Queenslands premierminister. Premierministeren er regeringsleder. Sammen med Queenslands kabinet står denne for den praktiske udøvelse af magten. Premierministeren er udnævnt af guvernøren og skal have flertal i parlamentet, Legislative Assembly of Queensland. I praksis er premierministeren et ledende medlem af Legislative Assembly og parlamentarisk leder at sit parti eller en koalition af partier, og medlemmerne af kabinettet kommer fra samme parti eller koalition. Den nuværende premierminister er David Crisafulli fra Liberal National Party. Government House i Paddington i Brisbane er guvernørens officielle bolig. Indtil 1910 var guvernørens bolig Old Government House ved Gardens Point i Brisbane centrum. Den dømmende magt udgøres af højesteretten Supreme Court of Queensland og distriktsretten District Court of Queensland, som beskrevet i forfatningen. Dommerne er udnævnt af guvernøren efter anvisning fra premierministeren. Der er også lavere domstole, som er oprettet efter lovgivining. Afgørelser kan appelleres til den australske højesteret, High Court of Australia. Som de andre australske delstater og territorier har Queensland common law. Supreme Court og District Court ligger i bygningen Queen Elizabeth II Courts of Law i Brisbanes centrum. Queensland regnes traditionelt for at være politisk konservativt i forhold til andre delstater. Historisk har fraværet af et overhus og "Bjelkemander" (opdeling i valgkredse, der favoriserer landbefolkningen) betydet, at Queensland havde en lang tradition for at have viljestærke, populistiske premierministre, ofte beskyldt for at have autoritære tendenser, som sad længe på posten. Det bedste eksempel på dette er delstatens længstsiddende premierminister Joh Bjelke-Petersen. Lokalregeringer Queensland er som de andre australske delstater opdelt i lokalregeringsområder. Lokalregeringernes beføjelser er reguleret af Local Government Act 2009. Queensland er opdelt i 77 lokalregeringsområder, som hver især har ansvaret for en række serviceydelser. Lokalregeringerne finansieres af ejendomsskatter og tilskud fra delstaten og den føderale stat. En omfattende sammenlægning af lokalregeringsområder fandt sted i 2008, og Queensland har Australiens 3 største lokalregeringsområder målt på indbyggere: City of Brisbane, City of Gold Coast og City of Moreton Bay. Føderal repræsentation I det føderale parlament har Queensland 30 ud af 151 pladser i Underhuset (baseret på antal indbyggere) og 12 af 76 pladser i Overhuset (baseret på lighed mellem delstaterne). Den nuværende (2025) sammensætning af Queensland repræsentation i House of Representatives er 16 Liberale/Nationale, 12 Labor, 1 Australian Greens og 1 Katter's Australian Party. I Senatet sidder 4 Liberale/Nationale, 4 Labor, 2 One Nation og 2 Grønne. Kultur Queensland har to store kunstmuseer, Queensland Art Gallery og Queensland Gallery of Modern Art, og flere betydelige kulturinstitutioner som Queensland Ballet, Opera Queensland, Queensland Theatre Company og Queensland Symphony Orchestra. De er alle beliggende i Queensland Cultural Centre i Brisbane. Flere kendte musikgrupper kommer fra Queensland. Det gælder Bee Gees, the Go-Betweens, the Veronicas, the Saints, Savage Garden og Sheppard. Forfatterne David Malouf, Nick Earls og Li Cunxin kommer også fra Queensland. Royal Queensland Exhibition (lokalt kendt som Ekka) er et stort dyrskue, som afholdes hvert år i Brisbane. Kunstfestivallen Brisbane Festival afholdes hvert år i september. Sport Queensland er repræsenteret i alle Australiens nationale sportsligaer og er ofte vært for nationale og internationale sportsbegivenheder. De mest populære holdsportsgrene er rugby league og cricket. I National Rugby League er holdene Brisbane Broncos, North Queensland Cowboys, The Dolphins og Gold Coast Titans alle fra Queensland. Rugby Leagues årlige State of Origin series er en stor begivenhed, hvor Queensland Maroons repræsenterer delstaten. I cricket repræsenterer Queensland Bulls delstaten i Sheffield Shield og Ryobi One Day Cup, mens Brisbane Heat spiller i Big Bash League. Brisbane Lions og Gold Coast Suns spiller i Australian Football League (australsk fodbold) og Brisbane Roar FC i A-League (fodbold). Brisbane Bullets og Cairns Taipans spiller i National Basketball League. I kvindernes netball spiller Queensland Firebirds i den bedste række, Super Netball. Delstaten repræsenteres af Queensland Reds i Super Rugby (rugby union). Swømning er også en populær sport i Queensland, og mange internationale medaljetagere kommer fra delstaten. Brisbane skal være vært for Sommer-OL 2032, og vil dermed blive den tredje australske by, der er vært for OL efter Melbourne 1956 og Sydney 2000. Flere store sportsbegivenheder bliver årligt afholdt i Queensland: Gold Coast 600 (motorsport, siden 1994), Gold Coast Marathon (atletik, siden 1979), NRL All Stars Game (rugby league, siden 2010), Townsville 400 (motorsport, siden 2009), Quicksilver Pro and Roxy Pro (surfing) og Australian PGA Championship (golf, siden 2000). Symboler og emblemer Queensland har en række emblemer, som er beskrevet i Emblems of Queensland Act 2005. Dronning Victoria tildelte Queenslands våbenskjold til kolonien Queensland i 1893. Det er Australiens ældste delstats-våbenskjold. Det afbilder Queenslands vigtigste eksportvarer i det 19. århundrede: et hvedeneg, hovederne af en tyr og en vædder samt en guldsøjle oven på en bunke kvarts. Over skjoldet er der to sukkerrørsstængler. Nederst står mottoet, Audax at Fidelis, som betyder modig "Modig men trofast". I 1977 tildelte Dronning Elizabeth de to støttende dyr, en brolgatrane og en kronhjort. I november 2003 blev kastanjebrun officielt udnævnt som Queenslands officielle farve, efter farven i mange år var blevet brugt af sportshold fra Queensland. Queensland har også en række officielle emblemer: koala (dyr, siden 1971), brolgatrane (fugl, siden 1986), klovnfisken Amphiprion akindynos (fisk, siden 2005), Cooktown orkide (blomst, siden 1959) og safir (ædelsten, siden 1985). Infrastruktur Transport Queensland har flere National Highways, og især i South East Queensland er der et netværk af motorveje som f.eks. M1. Ministeriet Department of Transport & Main Roads står for bygning og vedligehold af vejnettet samt offentlig transport, taxier og lokal flyvning. De vigtigste jernbanelinjer opereres af det delstatsejede Queensland Rail, som primært dækker de større byer øst for Great Dividing Range. Lokal godstransport på jernbane opereres primært af de private selskaber Aurizon og Pacific National, mens linjerne til andre delstater opereres af Pacific National og SCT Logistics. Den største havn er Port of Brisbane, som er Australiens tredjestørste målt på værdien af gods. Der er også store industrihavne i Gladstone, Townsville og Bundaberg. Hay Point, Gladstone og Abbot Point har stor udskibning af kul. Lucinda og Mackay har udskibning af sukker. Brisbane Airport er Australiens tredjestørste lufthavn og den primære udenrigs- og indenrigslufthavn i Queensland. Andre udenrigslufthavne er Gold Coast Airport, Cairns International Airport og Townsville Airport. Der er også en række regionale lufthavne med faste ruteflyvninger: Toowoomba Wellcamp Airport, Great Barrier Reef Airport, Hervey Bay Airport, Bundaberg Airport, Mackay Airport, Mount Isa Airport, Proserpine / Whitsunday Coast Airport, Rockhampton Airport og Sunshine Coast Airport. South East Queensland har et integreret offentligt transport system, som administreres af det offentlige selskab Translink med busser, jernbane, letbane og Brisbanes færgeservice. Queensland Rail har 152 jernbanestationer langs 13 linjer primært i Brisbanes metropolområde. Brisbanes populære færgeservice opereres af det private selskab RiverCity Ferries. Cross River Rail er et metronetværk, som er under bygning i Brisbane, og er en vigtig del af den infrastruktur, der skal gøre byen klar til Sommer-OL 2032. G:link i Gold Coast er Queenslands eneste letbane. Sundhedsvæsen Queensland Health står for delstatens offentlige sundhedssystem. Der er seksten regionale hospitaler fordelt over hele Queensland. De største offentlige hospitaler er Royal Brisbane and Women's Hospital, Princess Alexandra Hospital, Mater Hospital, Queen Elizabeth II Jubilee Hospital og Queensland Children's Hospital i Brisbane, og Townsville University Hospital, Cairns Hospital, Gold Coast Hospital og Gold Coast University Hospital i resten af delstaten. Der er også mindre offentlige hospitaler og privathospitaler fordelt i hele delstaten. Noter Referencer