NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Barbagallo Raceway

Der Barbagallo Raceway ist eine Rennstrecke in Pinjar, im Bundesstaat West-Australien, ungefähr 50 Kilometer nördlich von Perth. Die Strecke hieß ursprünglich Wanneroo Park und wurde 1992 in Barbagallo Raceway umbenannt. Aktuell heißt die Strecke seit einer erneuten Umbenennung 2020 Wanneroo Raceway. Geschichte Der Western Australian Sporting Car Club führte von 1955 bis 1968 Rennveranstaltungen auf dem Caversham Airfield Circuit durch. Als dieser 1968 wegen der Reaktivierung des Flugfelds geschlossen wurde, bekam der Club mit Unterstützung der Landesregierung ein Ersatz-Gelände und Mittel zum Bau einer neuen Strecke zur Verfügung gestellt. Das erste Rennen dort fand im März 1969 statt. 1979 wurden ein neues Paddock und die neuen Boxenanlagen eröffnet. Zudem verlegte man die Start-/Ziellinie. 1992 entschied man sich, eine 1,7 km lange Kurzvariante der Strecke zu bauen, indem Kurve 5 mit der Gegengeraden verbunden wurde. Die Umbauten wurden hauptsächlich von Alf Barbagallo finanziert, weshalb der Name der Strecke in Barbagallo Raceway Wanneroo geändert wurde. Auf der kurzen Variante fanden nun auch Truck-Racing-Veranstaltungen und Nachtrennen statt. 2002 wurde die Boxengasse deutlich verbreitert, jedoch gab es immer noch keine permanenten Boxengebäude. Im Jahre 2004 wurde der gesamte Kurs komplett neu asphaltiert, was dazu führte, dass fast alle Rundenrekorde innerhalb weniger Monate gebrochen wurden. Die zuvor reifenmordende Fahrbahn bot nun mehr Grip und nutze die Reifen weniger ab. Nach dem Rückzug der V8 Supercars Serie 2010 wurde eine permanente Boxenanlage gegenüber der bisherigen Boxengasse an der Start-Zielgerade gebaut, sowie einige Modernisierungen an der Infrastruktur vorgenommen, sodass die V8 Supercars schon 2011 wieder auf die Strecke zurückkehrten. Nach einer erneuten Neuasphaltierung 2019 erfolgte 2020 die Umbenennung in Wanneroo Raceway. Veranstaltungen Von 1969 bis 1972 war das Six Hour Le Mans die Hauptveranstaltung auf dem Kurs. 1973 wurde das erste Rennen der Australian Touring Car Championship durchgeführt. Ab dem Jahre 1977 war der Kurs fester Bestandteil des Rennkalenders der heute V8 Supercars genannten Serie, die mit dem Perth SuperSprint mit 50.000 Zuschauern über 3 Veranstaltungstage einen der größten Sportevents in Westaustralien austrägt. Peter Brock und Craig Lowndes sind mit fünf ATCC bzw. V8 Supercars Siegen die erfolgreichsten Fahrer der Veranstaltung. Das erfolgreichste Team ist das Holden Racing Team mit insgesamt sechs Siegen. 1979 fand der Große Preis von Australien auf der Strecke statt. Das Rennen gewann der Australier Johnnie Walker in einem Lola T332 Formel 5000. Dies war der letzte Sieg eines Formel 5000 Fahrzeuges beim GP von Australien. Auf der Strecke fand auch das erste „Australian Festival of Speed“ im Jahre 2010 statt. Formel-1-Fahrer Mark Webber fuhr einige Demonstrationsrunden in einem Red-Bull-Racing-Formel 1. Daneben finden Motorradrennen und Trainingsevents auf dem Kurs statt. Weblinks Barbagallo Raceway Wanneroo Raceway auf Ergebnisdatenbank The 3rd Turn CARCO.com.au Raceway auf Eventdatenbank Racing-Calendar.net Einzelnachweise
Barbagallo Raceway

Il Barbagallo Raceway è un autodromo situato nei pressi di Wanneroo, 50 km a nord di Perth, nell'Ovest dell'Australia. Storia Il circuito era originariamente chiamato Wanneroo Park e la prima gara si disputò nel 1969. Nel 1979 il Gran Premio d'Australia (ai tempi non valido per il campionato mondiale) si è tenuto presso Wanneroo Park, anno in cui vi è stata l'apertura dei nuovi box e paddock a ovest del circuito. Nel 1992 l'autodromo è stato modificato per ottenere un nuovo percorso di 1,7 km. Questa modifica fu apportata grazie al finanziamento dell'ex pilota Alf Barbagallo e da qui il nome fu cambiato in circuito Barbagallo Raceway Wanneroo. Nel 2004 il circuito è stato totalmente riasfaltato, sostituendo l'asfalto abrasivo originale con uno più liscio. Il circuito ospita una tappa della Supercars Championship Series. Nel 2008 era stato deciso che questa competizione non si svolgerà più su questo autodromo in quanto troppo obsoleto, ma dopo il 2010 il circuito è stato reinserito nel calendario. Il circuito ha ospitato la prima edizione del Festival of Speed in Australia nel 2010. In questa occasione, il team Red Bull ha fatto esibire la propria vettura di Formula 1 su questo circuito con al volante Mark Webber. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Barbagallo Raceway Collegamenti esterni Barbagallo Raceway, su wascc.com.au. Track info from V8 Supercar, su v8supercar.com.au (archiviato dall'url originale il 31 dicembre 2006). Barbagallo Raceway, su adrenalin.com.au. Reviews on Barbagallo Raceway, su trackreviewers.com. URL consultato il 10 aprile 2011 (archiviato dall'url originale il 23 gennaio 2011).
Barbagallo Raceway

Barbagallo Raceway, tidigare Wanneroo Raceway, är en racerbana i Wanneroo, Australien, fem mil utanför Perth. Historia Barbagallo öppnade 1969 som Wanneroo Raceway, vilket den hette till 1992, och då användes den främst för endurancetävlingar med sportsedanbilar. Tack vare racerföraren och affärsmannen Alf Barbagallo kunde banan byggas ut till 2,42 km, och banan bytte namn till sin finansielle välgörares efternamn. Varje år hålls en tävling i V8 Supercar på banan, vilket är det största idrottsevenemanget i hela delstaten.
Centro Yeshivah (Sydney)

La Yeshivah Centre di Sydney - in italiano: Centro Yeshivah (Sydney) - fu creato nel 1956 da Rabbi Chaim Gutnick and da Abraham Rabinovitch, insieme ad alcuni altri membri del movimento religioso ebraico ortodosso chassidico di Chabad, inizialmente come sinagoga e centro di studio per ebrei nello Stato del Nuovo Galles del Sud, in Australia. I leader dal 1956 al 1968 sono stati Rabbi G. Herc e Rabbi C. E. Barzel. Nel 1968, Rabbi Pinchus Feldman ha accettato di dirigere il Centro Yeshiva. Attività Il Centro Yeshivah offre diversi programmi alla comunità ebraica del Nuovo Galles del Sud, come le parate dell'Hanukkah, il forni modello per matzah, fabbriche di shofar, sukah mobili e corsi di apprendimento. Yeshivah Gedolah - Collegio Rabbinico di Sydney La Yeshivah Gedolah, come tutte le altre Yeshivot Gedolot è un centro di studi avanzati. Fondato ufficialmente nel 1986 dal Centro Yeshiva, fa parte della rete di yeshivah Tomchei Temimim. Lo scopo della Yeshivah è quello di promuovere lo studio della Tōrāh e l'osservanza della Mitzvah per la comunità ebraica dell'area metropolitana di Sydney. A questo fine, studenti di altre Yeshivot Gedolot vengono ospitati qui con borse di studio per condurre un intenso programma accademico. Rabbi Boruch Lesches ha officiato quale Rosh Yeshivah e Mashpia per quasi vent'anni. Questo istituto ha formato e ordinato oltre 500 rabbini, molti dei quali sono andati ad esercitare in comunità ebraiche di tutto il mondo. Questa sede della Yeshiva Gedolah è gestita da Rabbi Yossi Feldman, figlio di Rabbi Pinchus Feldman, che è anche l'attuale Rosh Yeshiva di tutta la Yeshiva Gedolah (entrambi gli indirizzi di studio). Note Bibliografia Chai today. Bondi, N.S.W. : Yeshiva Centre, (Apr. 1990) Voci correlate Chassidismo Yeshivah Gedolah Zal Agudas Chasidei Chabad Chabad Yeshivah Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Centro Yeshivah
Виктория (щат)

Виктория (на английски: Victoria) е щат в южната част на континента Австралия. Столица и най-голям град е Мелбърн. История Първите заселници на областта са от приблизително 40 000 години. През 1830 започват да пристигат и първите европейци, които основават Мелбърн през 1835. От 1851 Виктория е британска колония. През същата година е намерено злато близко до Баларат. Това предизвиква масово прииждане на обхванати от златна треска чужденци (предимно европейци и китайци). Стопанство Силно развито е овцевъдството (предимно за мляко) и отглеждането на пшеница и плодове. Както в Южна Австралия, така и тук винарството бележи значителен напредък. В щата има и се използват находищата на кафяви въглища, петрол и природен газ. Най-голям пристанищен град и индустриален център е Мелбърн. Международното летище Туламарин се намира на 22 km северно от града. Население Повече от 70% от жителите на щата живеят в Мелбърн. Населението в агломерацията Мелбърн е 3 634 233 души, като така градът се нарежда на второ място след Сидни. Други големи градове в щата са Джилонг, Баларат, Бендиго и Шапартън. Виктория е най-урбанизираният австралийски щат (90% от хората живеят в градовете). Най-големите градове са: Мелбърн – 3 700 000 Джилонг – 205 000 Баларат – 90 200 Бендиго – 82 000 Шепартън – 60 000 Водонга – 40 000 По-малко от 1% от жителите се определят като аборигени. Най-големият брой чужденци, които живеят в щата, идват от Великобритания, Италия, Виетнам, Нова Зеландия и Гърция. Вероизповедания Около 65 на всеки 100 жители са християни. Католиците и протестантите съставят 30% от всички хора. Населението, изповядващо будизъм, все повече се разраства, мюсюлманите са 93 000, а евреите 40 000. Около 17% са атеисти. Спорт Най-популярният и обичан спорт е австралийският футбол. Десет от всичките 16 клуба по австралийски футбол, играещи в австралийската футболна лига, са от Виктория. По традиция финалът на шампионата в този спорт се провежда на игрището за крикет в Мелбърн през последната събота на септември. Във Виктория се срещат отлични условия за каране на сърф. На плажа Белс всяка година се провежда световното първенство за професионалисти Рип Кърл. Университети Университет Деакин (DEAKIN), Джилонг, Мелбърн Университет Монаш (MONASH), Джилонг, Мелбърн Университет RMIT (RMIT), Мелбърн Университет по технологии Суинбърн (SWINBURNE), Суинбърн Университет на Баларат (BALLARAT), Джилонг, Баларат Мелбърнски университет (MELBOURNE), Мелбърн Университет Виктория (VU), Мелбърн Австралийски католически университет (ACU), Мелбърн et.al. Външни препратки Селищата в щата Архив на оригинала от 2006-08-20 в Wayback Machine. Официален уебсайт Информация и история Архив на оригинала от 2007-08-29 в Wayback Machine. Туризъм Транспорт Снимки Архив на оригинала от 2006-02-20 в Wayback Machine.
Victòria (Austràlia)

Victòria és un estat del sud-oest d'Austràlia. La seva capital és Melbourne. Inicialment, i fins a 1851 el territori formava part de la Colònia de Nova Gal·les del Sud. Victòria és l'estat australià amb més densitat de població, i el segon estat amb més habitants. La majoria de la població s'ubica al voltant de la Badia de Port Phillip, que inclou la capital de l'estat i la segona ciutat més gran d'Austràlia, Melbourne. Al sud, Victòria fa frontera amb l'estat de Tasmània; al nord, amb l'estat de Nova Gal·les del Sud; a l'est amb el Mar de Tasmània, i a l'oest amb l'estat d'Austràlia del Sud. La regió és llar de diverses comunitats aborígens, incloent les comunitats Boon wurrung, Bratauolung, Djadjawurrung, Gunai, Gunditjmara, Taungurong, Wathaurong, Wurundjeri, i Yorta Yorta. La nació Kulin és una aliança de 5 comunitats aborígens de la regió. Abans de la colonització europea, a la regió s'hi parlaven més de 30 llengües aborígens. El 2007, i fins al 2010, John Brumby. del partit laborista, va ser escollit primer ministre. Des de 2017, el partit polític que governa a l'estat de Victòria és el partit laborista ("Labor Party"), liderat per Daniel Andrews. Demografia L'any 2011 el cens australià indicava que 5,354,042 persones residien a Victòria. L'Australian Bureau of Statistics estima que la població podria créixer fins als 7.2 milions l'any 2050. Victòria acull avui dia a diverses comunitats d'arreu del món, que han arribat en successives onades migratòries. Anglocèltics, sud-europeus, est-europeus, del sud-est asiàtic, i més recentment, de la Banya d'Àfrica i d'Orient Mitjà. Aproximadament el 72% dels habitants de Victòria han nascut a Austràlia. Aquesta xifra és inferior a Melbourne, però major a les zones rurals de l'estat. Menys de l'1% de la població s'identifica com a aborigen. Més del 75% de la població de Victòria resideix a Melbourne, al sud de l'estat. Victòria és l'estat més urbanitzat d'Austràlia. Les principals ciutats de Victòria són: Ararat Ballarat Bendigo Colac Echuca Hamilton Horsham Geelong Melbourne Mildura Portland Shepparton Torquay Wangaratta Warrnambool Wodonga Victòria té 8 universitats públiques, la més antiga de les quals, la Universitat de Melbourne, es va obrir l'any 1853. Referències Enllaços externs Pàgina Oficial del Govern Informació i història de Victòria Arxivat 2007-08-29 a Wayback Machine. Pàgina Oficial de turisme Transport Públic Viccionari
Victoria (Austrálie)

Victoria je jeden ze šesti spolkových států Austrálie, který leží na jihovýchodě Austrálie. Hlavním a zároveň největším městem je Melbourne s 5 miliony obyvatel, což je asi 73 % populace celé Victorie (celková populace Victorie je přibližně 7,07 milionu obyvatel). Geografie Na západě sousedí s Jižní Austrálii a na severu s Novým Jižním Walesem, od kterého je oddělena řekou Murray. Je obklopena Tasmanovým mořem (na jihovýchodě) a Indickým oceánem. Na jih od Victorie leží ostrov Tasmánie, který je také součástí Australského svazu a od kterého jej dělí Bassův průliv. Na východě Victorie leží část pohoří Australské Alpy (angl. Australian Alps), ve kterých se nachází nejvyšší hora Victorie, Mount Bogong (1986 m n. m.). Rozloha Victorie je 237 659 km², což ji činí druhým nejmenším státem Austrálie, po Tasmánii. Ekonomika Victorie je široce založena s rozvinutým primárním, výrobním a servisním průmyslem. Tvoří přibližně čtvrtinu HDP Austrálie. Většina zemědělských oblastí je využívána hlavně pro pěstování pšenice a krmných plodin. Etymologie Victoria je pojmenována podle britské královny Viktorie, protože to byla britská kolonie. Byla tak pojmenována roku 1851, když se Victoria odtrhla od Nového Jižního Walesu.. Historie Před zásahem evropské civilizace Aboriginci žili na území dnešní Victorie již 40 000 před zásahem evropské civilizace. Sesterské regiony Victoria má 4 sesterské regiony: Ťiang-su, Čína (1979) Prefektura Aiči, Japonsko (1980) Pusan, Korejská republika (1994) Sečuánsko, Čína (2016) Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Victoria na Wikimedia Commons
Victoria (delstat)

For alternative betydninger, se Victoria. (Se også artikler, som begynder med Victoria) Victoria er en australsk delstat, beliggende i det sydøstlige Australien. Delstaten (der er opkaldt efter Dronning Victoria af Storbritannien i forbindelse med, at den blev udskilt fra New South Wales i 1851) har et areal på 227.600 km2 og er dermed Australiens næstmindste delstat. Victoria grænser til delstaterne New South Wales i nord South Australia i vest og mod syd (på den anden side af Bassstrædet) ligger Tasmanien. Mod øst ligger det Tasmanske Hav. Victorias hovedstad er Melbourne, der ligger i den nordlige ende af den sydligt beliggende bugt Port Phillip. Linda Dessau blev 1. juli 2015 Victorias 29. guvernør, og den første kvinde på posten. Daniel Andrews blev Victorias 48. premierminister i december 2014. Demografi Victoria har 6.704.300 indbyggere (2022), hvoraf 70% bor i hovedstaden Melbourne (2010). 0,7% er aboriginere og 25% er født i udlandet. Med sine 29,5 indbyggere pr. km2 har delstaten Australiens næsthøjeste befolkningstæthed efter Australian Capital Territory, der har 152/km2. 12,5 af de indbyggere, der er født i udlandet, stammer fra Europa, næstflest kommer fra Asien. 78% af indbyggerne taler engelsk, 3,2% italiensk, 2,7% græsk og 2,5 kinesisk. Klima Om sommeren er der typisk mellem 11 og 31 grader, det kommer an på, om man befinder sig langs de 1.800 km kystlinje, i bjergene eller i indlandet. Om vinteren er der typisk mellem 0 og 16 grader. I perioden fra juni til september kan der forekomme snefald i de Australske Alper i den nordøstlige den af delstaten. I den østlige del af delstaten, der får mest regn, kan der falde op til 1000 mm regn om året. Historie Området, der er i dag udgør Victoria har været beboet af aboriginere i tusindvis af år, før området blev opdaget af den engelske opdagelsesrejsende kaptajn James Cook og hans besætning i 1770. Briterne slog sig som de første ned i området, da de opførte en straffekoloni i 1803, men den blev forladt igen. Der kom endnu en i 1826, men den første permanente europæiske bosættelse blev oprettet i 1834 ved Portland Bay. Efter et guldfund i 1851 ankom 30.000 immigranter til Victoria inden årets udgang, hvilket i løbet af de følgende ti år øgede indbyggertallet fra 76.000 til 540.000 (heraf 8% kinesere), hvilket på det tidspunkt svarede til 45% af hele Australiens befolkning. Som følge af guldfeberen blev Melbourne hele Australiens og New Zealands finanscentrum. I forbindelse med at Victoria i 1901 gik fra at være en uafhængig koloni til at blive en australsk delstat blev Melbourne, der frem til 1905 var Australiens største by (derefter var Sydney den største), desuden Australiens midlertidige hovedstad frem til 1927, hvor Canberra, der blev planlagt og bygget til formålet, blev hovedstad. Referencer
Victoria (Australija)

Victoria (hrv. Viktorija) je država koja se nalazi u jugoistočnom dijelu Australije. Iako je najmanja australska država, najgušće je naseljena i urbanizirana. Graniči s Novim Južnim Walesom i Južnom Australijom. Sredinom 1950-ih u državi je popisano svega 208 Aboridžina. Izvori
Victoria (Ausztrália)

Victoria állam Ausztrália második legnépesebb állama. A kontinens dél-délkeleti részén helyezkedik el. Területét Új-Dél-Wales határolja északról, Dél-Ausztrália nyugatról és a Tasman-tenger délről. Victoria legnagyobb városa és egyben fővárosa Melbourne. Az állam lakosságának 70%-a lakik a városban. Egyéb főbb regionális központok az államban Geelong, Ballarat, Bendigo, Shepparton, Mildura, Warrnambool és Latrobe Valley. Victoriát, akárcsak Queenslandet („a királynő földje”), Victoria királynőről nevezték el. 2012. június 20-án 5,3-as erősségű földrengés volt az államban, mely a valaha itt bekövetkezett legerősebb rengés volt. Történelem A mai Victoria állam területén az első települést 1803-ban alapították. Akkor az volt a cél, hogy elkerüljék a franciák esetleges észrevétlen behatolását. A mai legnagyobb várost, Melbourne-t 1835-ben alapították. Ekkoriban kezdődött a lakosság komolyabb növekedése. Önálló, Új-Dél-Wales-től független gyarmattá 1851-ben szervezték. Még ebben az évben aranyat találtak a gyarmat területén. Az 1851-1860 közötti évtizedben innen került ki a világ aranytermelésének harmada. Ugyanebben az évtizedben a lakosság meghétszereződött és meghaladta a félmilliót. Bevándorlók az egész világból érkeztek, de különösen sokan Írországból és Kínából. Az életkörülmények nehezek és egészségtelenek voltak. 1854-ben egy tífuszjárvány ezer embert ölt meg. 1857-ben fegyveres lázadás tört ki, amit brit csapatok vertek le. Ezután reformokat hajtottak végre, amelyek jelentősen enyhítették a feszültséget. Melbourne ezekben az években lett Ausztrália és Új-Zéland pénzügyi központja. Ezt a szerepét a 20. században is megőrizte. Ausztrália Államszövetség megalakulása után, 1901-től 1927-ig, mialatt Canberra épült, Melbourne volt Ausztrália ideiglenes fővárosa. Ekkoriban nem csak főváros volt, de Ausztrália legnagyobb városa is Melbourne volt. Kormányzat Victoria állam kormányzati rendszere a westminsteri rendszeren alapul Ausztrália szövetségi alkotmányos monarchikus államformáján belül. A törvényhozó hatalom a victoriai parlamenté, amely a mindenkori uralkodót képviselő kormányzóból és a kétkamarás törvényhozásból áll. A Törvényhozó Gyülekezet, a parlamenti alsóház 88 képviselőjét négyévente a nép választja egyéni választókerületekben. A Törvényhozó Tanács, a felsőház 40 képviselőjét a nép választja egyszeri átruházható szavazati rendszerben. A parlament Melbourne-ben ülésezik. Jegyzetek Kapcsolódó szócikkek Victoria szövetségi állam közigazgatási egységei
Victoria (Australië)

Victoria is de kleinste staat van het Australische vasteland. Het ligt in de zuidoostelijke hoek van het continent en heeft een bevolking van ruim 6,5 miljoen inwoners op een oppervlakte van 227.416 km². De grens met New South Wales is de zuidelijke oever van de rivier de Murray. In het westen grenst het aan Zuid-Australië en in het zuiden aan de Indische Oceaan. De Straat Bass ligt tussen Victoria en Tasmanië. Victoria is net als Queensland vernoemd naar koningin Victoria. Geschiedenis Het gebied was al bewoond toen in 1803 de eerste Anglo-Australiërs er zich vestigden. In 1835 kocht John Batman van de autochtone bevolking een gebied, waarop de stad Melbourne zou worden gebouwd. In 1851 werd nabij Ballarat goud ontdekt, wat de instroom van ongeveer 10.000 goudzoekers in minder dan een jaar tijd tot gevolg had. Datzelfde jaar werd het gebied losgemaakt uit New South Wales, en in 1855 kreeg het de status van zelfregerende kolonie. Er werd een parlement gekozen, bestaande uit twee kamers. De eerste premier was William Haines. In 1901 vormden de zes Australische kolonies het Gemenebest van Australië, en sindsdien is Victoria een deelstaat van dat land. Grootste kernen De hoofdstad Melbourne met ongeveer 70% van de bevolking van de deelstaat en gelegen aan de noordzijde van de Port Phillipbaai heeft de drukste containerhaven van Australië. De stad is het economische en culturele centrum van de deelstaat. In deze stad bevindt zich ook de Staatsbibliotheek van Victoria. Landschap Er zijn in Victoria grote verschillen in klimaat, van het gematigde vochtige oostelijke Gippsland tot de in het noordoosten in de winter met sneeuw bedekte en bijna 2000 meter hoge Australische Alpen en van de hete halfwoestijn van het noordwesten tot de weelderige irrigatiegebieden langs de Murray. De Mount Bogong is de hoogste berg in Victoria. In Victoria werd in de 19e eeuw goud gevonden bij de Raspberry Creek. Dit goud was van zeer hoge kwaliteit. Langs de beek werden gehuchten gesticht. Het gehucht A1 Mine Settlement dankt zijn naam aan deze periode. Zie ook Lokale bestuurlijke gebieden van Victoria