Zorac Kárer

Zorac Kárer (örményül: Զորաց Քարեր), vagy gyakran Քարահունջ (magyar átírással: Karahundzs), egy őskori régészeti lelőhely Örményország déli részén, Sziszián város közelében, Szjunik tartomány területén. A komplexumot más néven Դիք-Դիք Քարեր (Dik-Dik Kárer), Ցից Քարեր (Cic Kárer) vagy Քարենիշ (Kárenis) néven is említik. Turisták körében gyakran nevezik az „örmény Stonehenge”-ként, utalva az angliai Stonehenge megalitikus emlékhelyhez való hasonlóságára. 2004-ben az örmény parlament a helyszínt régészeti és kulturális emlékhellyé nyílvánította.[1][2] Földrajzi elhelyezkedés A lelőhely a Sziszián közelében, a Zangezur-hegység egy fennsíkján helezkedik el, mintegy 1770 méteres tengerszint feletti magasságban. A komplexum mintegy 7 hektár területet foglal el a Vorotán folyó egyik mellékágának, a Dar folyónak a kanyonja fölött, egy sziklás kiemelkedésen. A folyóvölgy a fennsíktól mintegy 2 km távolságra húzódik.[3] Név és etimológia A 13. századi örmény történetíró, Sztepánosz Orbelján a "Szjunik története" című művében említi, hogy Szjunik régióban, Sziszián közelében egy Karahundzs (Քարահունջ) nevű település állt. A Karahundzs elnevezést gyakran két örmény szó összetételeként értelmezik: kár (քար) mint „kő", hundzs (հունչ) pdig mint „hang”. Ennek alapján a név jelentése „beszélő kövek”. Az értelmezés arra a jelenségre utal, hogy erős szélben a kövek egy része sípoló hangot ad ki, feltehetően a rajtuk található, különböző szögekben kifúrt lyukak miatt. A helyi hagyományban a komplexumot gyakran Zorac Kárer (Զորաց Քարեր), Dik-Dik Kárer (Դիք-Դիք Քարեր) vagy Cic Kárer (Ցից Քարեր) néven is emlegetik. Ezek a kifejezések a köznyelvi örményben nagyjából „függőleges kövek” vagy „felállított kövek” jelentéssel bírnak. A kövek és a komplexum szerkezete A Zorac Kárer emlékegyüttes több elemből áll: egy központi kőkörből, egy északi és egy déli karszerű kősorból, egy északkeleti irányú „folyosóból”, valamint különálló menhirszerű állókövekből. A lelőhelyen számos kőbe állított sírkamra és megalitikus kőelrendezés található. Összesen mintegy 223 követ azonosítottak, bár további számozatlan töredékek is előfordulnak. A kövek főként bazaltból (andezitből) készültek, felszínük az idők során erősen erodálódott, és különböző színű mohák és zuzmók borítják. Magasságuk a felszín felett körülbelül 0,5–3 méter, tömegük pedig egyes esetekben elérheti a 10 tonnát.[4] A Zorac kárer kövei közül sok rendelkezik lyukakkal/furatokkal, ami ritka jelenség az ősi megalitikus emlékhelyek esetében. Körülbelül 80 kövön található kerek furat. Ezek közül 37 kő (összesen 47 lyukkal) ma is álló helyzetben van. A nagyméretű nyílások lehetővé tehettel nagy pontosságú irányzásokat és a kijelölt célpontok felé való stabil rögzítést. [5] Ezek különösen felkeltették örmény és orosz archaeoasztronómusok érdeklődését, akik feltételezik, hogy a kövek egy részét csillagászati megfigyelésekre használhatták. Egyes kövek a napfelkelték és napnyugták megfigyelésével hozhatók kapcsolatba a napfordulók és napéjegyenlőségek idején, míg mások a hold szélső állásainak követésére szolgálhattak. A feltételezések szerint a Karahundzs köveit a közeli Dar folyó szurdokában található kőbányából hozták. A nagy méretű kőtömböket feltehetően fonott kötelek és igavonó állatok segítségével emelték és szállították a helyszínre. Az obszervatóriumként értelmezett komplexumban a kövek lyukait valószínűleg később alakíthatták ki, és ezek szolgálhattak bizonyos csillagászati megfigyelésekhez használt eszközök alapjául. Több kutató rámutatott arra, hogy a furatok belső felülete sokkal kevésbé erodált, mint a kövek külső része, ami arra utalhat, hogy azok nem feltétlenül őskori eredetűek, ezért funkciójuk továbbra is vita tárgya a régészetben.[6][7][8] Különálló kövek A komplexumtól távolabb különálló állókövek is találhatók. Ezek a komplexum keleti és nyugati oldalán helyezkednek el, 90 méter vagy annál nagyobb távolságra a fő szerkezettől. Legalább öt ilyen kő ismert, amelyek közül az egyik furattal rendelkezik. Feltételezések szerint ezek a kövek iránymutatási vagy jelölési pontként szolgálhattak, hasonlóan a Stonehenge területén található Heel Stone kőhöz Nagy-Britanniában.[9][10] Múzeum A közeli Sziszián városában egy kisebb helytörténeti múzeum működik, amely a térség régészeti leleteit mutatja be. A kiállításban többek között a környező hegycsúcsokon talált paleolitikus sziklarajzok (petroglifák), valamint a közeli bronzkori temetkezési helyről származó sírmellékletek láthatók. A temetőben több mint 200 aknasír került feltárásra.[11]