NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aeroportul Internațional Shirak

Aeroportul Internațional Shirak (IATA: LWN, ICAO: UDSG) este un aeroport din Provincia Shirak, Armenia ce deservește zona Ghiumri. Aeroportul a fost tranzitat în 2025 de 138.399 de pasageri. A fost deschis în 1961. Situat la o altitudine de 1.524 m, aeroportul dispune de 1 pistă. Infrastructură Piste Aeroportul dispune de o singură pistă. Pista are orientarea 02/20. Terminale Note Vezi și
Letališče Širak

Letališče Širak (armensko Շիրակ Միջազգային Oդանավակայան, (IATA: LWN, ICAO: UDSG)) je mednarodno letališče, ki služi mestu Gjumri in provinci Širak v Armeniji. Nahaja se približno 5 km od središča Gjumrija. Letališče je bilo odprto leta 1961 in je drugo največje letališče v državi, po mednarodnem letališču Zvartnoc v Erevanu. Zgodovina Letališki terminal sta leta 1982 zgradila arhitekta Levon Christophorian in Ruben Asratyan. Po potresu leta 1988 je letališče ostalo večinoma nedelujoče in praktično neuporabljeno, dokler ni bilo delno obnovljeno leta 2004. V začetku leta 2006 je Armenija občutila pomembnost drugega letališča, ko so zaradi neugodnih vremenskih razmer morali veliko letov preusmerili z erevanskega mednarodnega letališča Zvartnoc na letališče Širak v Gjumriju. Novi radarski sistemi, ki omogočajo identifikacijo letal v radiju 400 km, so bili nameščeni leta 2006. Leta 2007 je bila vzletno-pristajalna steza v večjem delu prenovljena in popolnoma asfaltirana. Od takrat je bil nameščen nov finski sistem svetlobnih signalov IDMAN, na izvozu so bila izvedena popravila in uvožene so bile posebne tehnike za oskrbo tal. Leta 2007 je Glavni oddelek za civilno letalstvo armenske vlade letališču podelil ICAO letališko licenco prvega razreda. Trenutno se gradi nova dvorana za prihode, ki naj bi se odprla do junija 2021. Pregled Vzletno-pristajalna steza 02 je opremljena z ILS CAT I, ki omogoča letenje pri nizki višini (60 metrov) in vidljivosti (800 metrov). Letališče je opremljeno tudi z novim stolpom za kontrolo zračnega prometa in novo kotlovnico, ki je bila zgrajena v okviru projekta obnove. Letališče ima brezcarinsko prodajalno trgovca Dufry. Letalske družbe in destinacije Statistika Glejte vir poizvedbe v Wikipodatkih in vire. Sklici Glej tudi Transport v Armeniji Zunanje povezave Predstavnosti o temi Letališče Širak v Wikimedijini zbirki General Department of Civil Aviation of Armenia - airport information (angleško) Informacije o letališču UDSG na World Aero Data. Trenutni podatki so iz oktobra 2006.
Sjiraks internationella flygplats

Sjiraks internationella flygplats (armeniska: Շիրակ Միջազգային Օդանավակայան) (IATA: LWN, ICAO: UDSG) är en internationell flygplats belägen strax utanför Gjumri i provinsen Sjirak i Armenien. Flygplatsen invigdes år 1961 och är den näst största flygplatsen i Armenien, efter Jerevans Zvartnots internationella flygplats. För närvarande har flygplatsen reguljära flygförbindelser med Moskva, Rostov-na-Donu och Sotji. Sjiraks internationella flygplats var fram till och med år 2006 enbart en nationell flygplats, men Armenien kände behovet av en andra internationell flygplats då dåliga väderförhållanden ofta ledde till att flygningar till Zvartnots fick omdirigeras till Sjiraks flygplats. Bland annat försågs flygplatsen med ny trafikkontrollutrustning. Statistik Källor Noter
Ширак (аеропорт)

Міжнародний аеропорт «Ширак» (вірм. Շիրակ Միջազգային Օդանավակայան) (IATA: LWN, ICAO: UDSG) — аеропорт, що розташований у марзі (області) Ширак, Вірменія. «Ширак» обслуговує друге за розміром місто у Вірменії, та північну Вірменію. Аеропорт розташований за 5 км від Гюмрі. Розташовано приблизно в 5 км від центру міста Гюмрі. Аеропорт був побудований в 1961 році, та є другим за величиною аеропортом в республіці, після єреванського аеропорту «Звартноц».. Архітектори аеропорту Христафорян Л. Ш.,Асратян Р. Г., Мушегян Г. Н., а конструктори — Тосунян Е. Н.,Татевосян В. Г. Нині з аеропорту здійснюються рейси в Москву, Ростов-на-Дону, Сочі та Краснодар. На початку 2006 року Вірменія відчула важливість наявності другого міжнародного аеропорту. У разі поганих метеорологічних умов в «Звартноці» з'явилася можливість відправляти літаки на посадку в «Ширак». Було введено в експлуатацію нове обладнання з транспортного контролю, здатне виявляти літаки в радіусі 400 км. 3 серпня 2007 р., Уряд Вірменії анонсував, що воно погодило включення управління другим за величиною аеропортом «Ширак» в 30-и літній концесійній угоді, яку підписала з Вірменією компанія «International Airports CJSC», яка в грудні 2001 року прийняла управління в Міжнародному аеропорту «Звартноц». «Armenia International Airports CJSC» належить «Корпорасьон Америка», аргентинській компанії, яка управляє декількома аеропортами в Південній Америці, власником якого є Едуардо Еурнекян. За інформацією Артема Мовсісяна, голови Головного Управління цивільної авіації Вірменії, «Корпорасьон Америка» зробить зі «Ширака» першокласний аеропорт. Він також повідомив, що компанія має намір інвестувати $ 10 мільйонів в цьому році, щоб розпочати програму модернізації і протягом найближчих років буде інвестовано більше, щоб аеропорт повністю відповідав міжнародним стандартам. Ще одним зобов'язанням є забезпечення безкоштовної посадки і зльоту авіації Військово-повітряних сил Вірменії. Аеропорт «Ширак» був закритий для оновлення з 20 червня до 20 жовтня 2007 року, протягом цього часу злітно-посадкова смуга була оновлена, було покращено освітлення, а також основний термінал. Авіалінії та напрямки, серпень 2019 Міжнародний аеропорт «Ширак» є другим та останнім аеропортом Вірменії, що здійснює регулярні пасажирські авіарейси. Див. також Єреван (аеропорт) Степанаван (аеропорт) Примітки Посилання General Department of Civil Aviation of Armenia — airport information
Lake Sev

Lake Sev (Armenian: Սև լիճ, romanized: Sev lich; Azerbaijani: Qaragöl; both meaning "black lake") is a lake located on the border between Armenia and Azerbaijan. It is split between the Syunik Province of Armenia and the Lachin District of Azerbaijan, with the overwhelming majority of the lake being in Armenia. Topography The lake is located to the east of Mets Ishkhanasar mountain at an altitude of 2,666 metres (8,747 feet) above sea level and has an area of about 2 square kilometres (0.77 square miles). It is 1.6 kilometres (0.99 miles) long, 1.2 kilometres (0.75 miles) wide, and has a maximum depth of 7.5 metres (25 feet). The lake is inhabited by Ishkhan salmonid fish. The lake water is used for irrigation. It is immediately adjacent to a smaller lake called Janlich or Jinli. Nature reserve Lake Sev and the area immediately around it are a protected nature conservation area called the Lake Sev Nature Reserve, in the Syunik Province on the eastern slope of Mets Ishkhanasar. It was re-created in 2001 on the grounds of the protected area with the same name, created in 1987. It has a surface of 240 hectares. Furthermore, it aims to preserve the ecosystem of Lake Sev. 2021 Armenia–Azerbaijan border crisis Lake Sev and the surrounding area are currently the subject of a border crisis between Azerbaijan and Armenia. On 12 May 2021, Azerbaijani troops advanced some 3.5 kilometres into Armenian territory near the lake and occupied the nearby height of Mets Ishkhanasar. Although the international border between Armenia and Azerbaijan has never been formally delineated, Soviet-era maps all appear to show that most of Sev Lake is in Armenian territory, which would mean an attempt to surround it would be an infiltration. Specifically, the 1975 map of the General Staff of the USSR Armed Forces numbered J-38-21 scaled 1:100 000 shows Lake Sev with its eastern, western and southern shores located in the territory of the Armenian SSR and only a section of the northern shore of the lake covering nearly 10% of the lake located in the Azerbaijani SSR. The map also shows the adjacent smaller Lake Janlich (Jinli) as entirely in Armenian territory. References
Lago Sev

El lago Sev (en armenio: Սև լիճ, romanizado: Sev lich; en azerí: Qaragöl; lit. en ambos 'lago negro')​ es un pequeño lago de montaña situado en la frontera entre Armenia y Azerbaiyán. Administrativamente, pertenece a la provincia armenia de Syunik' y al raión azerí de Lachín, estando la mayor parte en Armenia. Topografía El lago está situado al este de la montaña Mets Ishkhanasar a una altitud de 2666 m sobre el nivel del mar y tiene una superficie de unos 2 km².​ Tiene 1,6 km de longitud, 1,2 km de anchura y una profundidad máxima de 7, 5 m.​ El agua es fría y clara, y el lago está habitado por peces salmónidos Salmo ischchan.​ El agua del lago se utiliza para la irrigación.​ Es inmediatamente adyacente a un lago más pequeño llamado Janlich o Jinli. Reserva natural El lago Sev y la zona que lo rodea inmediatamente son una área de conservación de la naturaleza llamada Reserva Natural del Lago Sev, en la provincia de Syunik', en la ladera oriental de Mets Ishkhanasar. Fue recreada en 2001 sobre los terrenos de otra área protegida del mismo nombre, creada en 1987. Tiene una superficie de 240 hectáreas. Además, su objetivo es preservar el ecosistema del lago Sev.​ Crisis fronteriza entre Armenia y Azerbaiyán en 2021 El lago Sev y la zona circundante son actualmente objeto de una crisis fronteriza entre Azerbaiyán y Armenia. El 12 de mayo de 2021, las tropas azerbaiyanas avanzaron unos 3,5 kilómetros en territorio armenio cerca del lago y tomaron el control de la altura cercana de Mets Ishkhanasar. Aunque la frontera internacional entre Armenia y Azerbaiyán nunca ha sido delimitado formalmente, todos los mapas de la época soviética parecen mostrar que la mayor parte del lago Sev está en territorio armenio, lo que significaría que un intento de rodearlo sería una incursión.​ En concreto, el mapa de 1975 del Estado Mayor de las Fuerzas Armadas de la URSS numerado J-38-21 a escala 1:100 000 muestra el lago Sev con sus orillas oriental, occidental y meridional situadas en el territorio de la RSS de Armenia y sólo una sección de la orilla norte del lago, que cubre casi el 10% del mismo, situada en la RSS de Azerbaiyán.​ El mapa también muestra el lago Janlich (Jinli), más pequeño y adyacente, como totalmente en territorio armenio.​​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Lago Sev.
Lac Sev

Le lac Sev (en arménien Սև լիճ, « lac noir ») est un lac situé dans le marz de Syunik en Arménie. Il est intégré dans une réserve naturelle de 240 ha créée le 17 octobre 1987. Il s'est formé dans le cratère d'un volcan éteint (Mets Ishkhanasar). Sa surface est gelée d'octobre au début de l'été. Articles connexes Aire protégée du Haut-Karabagh Notes et références Portail des lacs et cours d'eau Portail de l’Arménie
Sev (jezero)

Jezero Sev (arm. Սև լիճ, Sev lich; aze. Qaragöl; oba znače "crno jezero") je jezero na granici između Armenije i Azerbajdžana. Podijeljeno je između pokrajine Sjunik u Armeniji i Lačinskog rajona u Azerbajdžanu, a velika većina jezera nalazi se u Armeniji. Topografija Jezero se nalazi istočno od planine Mets Ishkhanasar na nadmorskoj visini od 2,666 metara, a ima površinu od oko 2 km2. Dugo je 1.6 km, široko 1.2 km, a ima najveću dubinu od 7.5 metara. Voda je hladna i bistra, a jezero nastanjuju sevanske pastrve. Jezerska voda se koristi za navodnjavanje. Nalazi se neposredno uz manje jezero Janlich ili Jinli. Prirodni rezervat Jezero Sev i područje neposredno oko njega zaštićeno su prirodno područje pod nazivom Prirodni rezervat jezera Sev, u pokrajini Sjunik na istočnoj padini Mets Ishkhanasara. Ponovno je stvoren 2001. godine na temelju istoimenog zaštićenog područja, osnovanog 1987. godine. Ima površinu od 240 hektara. Misija zaštićenog područja je očuvati ekosustav jezera Sev. Kriza na granici Armenije i Azerbajdžana 2021. Jezero Sev i okolno područje trenutno su predmet granične krize između Azerbajdžana i Armenije. Dana 12. svibnja 2021. azerbajdžanske trupe ušle su oko 3,5 kma na armenski teritorij u blizini jezera i zauzele obližnju uzvisinu Mets Ishkhanasar. Iako međunarodna granica između Armenije i Azerbajdžana nikada nije formalno iscrtana, karte iz sovjetskog doba pokazuju da se veći dio jezera Sev nalazi na armenskom teritoriju, što bi značilo da bi pokušaj njegovog opkoljavanja bio infiltracija. Točnije, karta Glavnog stožera Oružanih snaga SSSR-a iz 1975. godine, broj J-38-21, u mjerilu 1:100 000, prikazuje jezero Sev s istočnom, zapadnom i južnom obalom na teritoriju Armenske SSR-a, a samo dio sjeverne obale jezera pokriva gotovo 10% jezera u Azerbajdžanskoj SSR-u. Karta također prikazuje susjedno manje jezero Janlich (Jinli) kao u potpunosti armensko područje. Izvori Vanjske poveznice
Lago Sev

Il lago Sev (in armeno Սև լիճ: "lago nero") è un piccolo lago vulcanico nella provincia di Syunik in Armenia. Nei mesi invernali il lago è coperto da uno spesso strato di ghiaccio. Topografia Il lago si trova a est del monte Mets Ishkhanasar ad un'altitudine di 2.666 metri sul livello del mare e ha un'area di circa 2 km². È lungo 1,6 km, largo 1,2 km e ha una profondità massima di 7,5 metri. L'acqua è fredda e limpida e il lago è abitato da pesci salmonidi della specie Ishkhan. L'acqua del lago viene utilizzata per l'irrigazione. È immediatamente adiacente a un lago più piccolo chiamato Janlich o Jinli. Riserva naturale Il lago Sev e l'area immediatamente circostante sono un'area naturale protetta chiamata Riserva naturale del lago Sev, nella provincia di Syunik sul versante orientale di Mets Ishkhanasar. È stata ricreata nel 2001 sul terreno dell'omonima area protetta, creata nel 1987. Ha una superficie di 240 ettari. La riserva mira inoltre a preservare l'ecosistema del Lago Sev. Crisi di confine tra Armenia e Azerbaigian del 2021 Il lago Sev e l'area circostante sono attualmente oggetto di una crisi di confine tra l'Azerbaigian e l'Armenia. Il 12 maggio 2021, le truppe azere sono avanzate per circa 3,5 chilometri nel territorio armeno nei pressi del lago e hanno preso il controllo della vicina altura di Mets Ishkhanasar. Sebbene il confine internazionale tra Armenia e Azerbaigian non sia mai stato delineato formalmente, le mappe di epoca sovietica sembrano mostrare che la maggior parte del lago Sev si trova in territorio armeno. Un tentativo di circondare il lago equivarrebbe pertanto a un'incursione territoriale. In particolare, la mappa del 1975 dello Stato maggiore delle forze armate dell'URSS numerata J-38-21 in scala 1:100 000 mostra il lago Sev con le sue sponde orientale, occidentale e meridionale situate nel territorio della RSS Armena e solo una sezione della sponda settentrionale del lago che copre quasi il 10% del lago situato nella RSS Azera. La mappa mostra anche l'adiacente lago più piccolo Janlich (Jinli) come interamente in territorio armeno. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su lago Sev Collegamenti esterni Il lago Sev sul sito della provincia di Syunik, su syunik.am. URL consultato il 22 luglio 2008 (archiviato dall'url originale il 20 novembre 2003).
Sew licz

Sew licz (orm. Սեւ լիճ, azer. Qaragöl, tłum. czarne jezioro) – wysokogórskie jezioro na granicy armeńsko-azerskiej. Jezioro położone jest na wysokości 2650 m n.p.m. Maksymalna głębokość wynosi 7,8 m. Zajmuje powierzchnię około 1,92 km². Długość brzegu to około 5,5 km. Objętość wód wynosi 11600 m³. Teren wokół jeziora pokryty jest roślinnością typową dla łąk subalpejskich. W okolicach jeziora występują 102 gatunki roślin. Jezioro pojawia się w licznych miejscowych legendach m.in. o czterdziestogłowym smoku czy wodnej dziewczynie. Przypisy
Севлич

Севлич (арм. Սեւ լիճ), Ишиглы-Карагёль (азерб. İşıqlı Qaragöl) — «чёрное озеро»; устар. Карагелъ — озеро на границе Армении и Азербайджана. Расположено на территориях Сюникской области и Лачинского района соответственно. Высота над уровнем моря — 2650 метров. Площадь зеркала — 1,92 км², объём — 11 600 тыс. м³, диаметр озера — 1,5 км, длина береговой линии — 5 км, максимальная глубина — 7,8 м. Территория вокруг озера покрыта растительностью, типичной для субальпийских лугов. Близ озера насчитываются 102 вида растений. В настоящее время Севлич и территория вокруг него является заказником. См. также Озёра Азербайджана Озёра Армении Примечания
Sev (sjö)

Sevsjön (armeniska: Սև լիճ: Sev litj, azeriska: Qaragöl; vilka båda betyder "svart", alltså (inofficiellt) "svartsjön" på bägge språken.) är en sjö i Azerbajdzjan och Armenien. Den ligger i den sydvästra delen av Azerbajdzjan, 300 km väster om huvudstaden Baku. Sevsjön ligger 2 657 meter över havet. Arean är 1,6 kvadratkilometer. Den sträcker sig 1,3 kilometer i nord-sydlig riktning, och 1,7 kilometer i öst-västlig riktning. Trakten runt Sevsjön består i huvudsak av gräsmarker. Runt Sevsjön är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Севліч

Севліч (вірм. Սեւ լիճ, раніше також Карагель (азерб. Qaragöl) — чорне озеро) — озеро у Вірменії і Азербайджані; розташоване між марзом Сюнік Вірменії і Лачинським районом Азербайджану, поблизу гори Мец Ішханасар, на висоті 2650 метрів над рівнем моря. Площа дзеркала — 1,92 км², об'єм — 11 600 тис. м³, діаметр озера — 1,5 км, довжина берегової лінії — 5 км, максимальна глибина — 7,8 м. Територія навколо озера покрита рослинністю, типовою для субальпійських лугів. Поблизу озера нараховуються 102 види рослин. В даний час Севліч і територія навколо нього є заказником. Галерея Примітки
Avshar, Ararat

Avshar (Armenian: Ավշար) is a village in the Ararat Municipality of the Ararat Province of Armenia. It hosted the 1993 and 1995 CYMA – Canadian Youth Mission to Armenia led by Archbishop Hovnan Derderian and Ronald Alepian. Notable people Alla Levonyan, singer References Avshar, Ararat at GEOnet Names Server World Gazeteer: Armenia – World-Gazetteer.com Report of the results of the 2001 Armenian Census
Avshar (Ararat)

Avshar (en armenio: Ավշար) es una comunidad rural de Armenia ubicada en la provincia de Ararat. En 2008 tenía 5156 habitantes.​ Antiguamente la localidad era conocida como "Kyalbalavan".​ Se ubica en la periferia noroccidental de la ciudad de Ararat, de la cual Avshar es en la práctica un barrio, en la salida de la ciudad por la carretera H8 que lleva a Artashat y Ereván.​ Demografía Evolución demográfica:​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Avshar.
Avšar

Avšar (conosciuto anche come Avshar, in armeno Ավշար?, in passato Kyalbalavan) è un comune dell'Armenia di 5 156 abitanti (2009) della provincia di Ararat. Note Bibliografia * (EN) Brady Kiesling, Rediscovering Armenia, 2000, p. 30. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Avšar Collegamenti esterni (EN) Avšar, su GEonet Names Service. URL consultato il 23 dicembre 2020 (archiviato dall'url originale il 13 dicembre 2012).
Авшар (Армения)

Авшар (арм. Ավշար) — село в Араратской области Армении. Основано в 1831 году. География Село находится в 26 километрах от Арарата, высота над уровнем моря 835 м. Население По данным Кавказского статистического комитета к 1879 году в селе Авшар Эриванского уезда Эриванской губернии проживало 886 азербайджанцев (указаны как «татары»), по вероисповеданию шиитов. Также в селе располагалась мечеть. По данным «Кавказского календаря» 1912 года в селе Авшар жило 1127 человек, в основном азербайджанцев, указанных «татарами». Согласно переписи населения на 1 января 2009 года в селе проживало 5128 человек. Инфраструктура В Авшаре имеются школа и новый медицинский центр, с 1965 года в селе работает крупный винзавод. Примечания
Avsjar

Avsjar (armeniska: Ավշար) är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Ararat, i den centrala delen av landet, 40 kilometer söder om huvudstaden Jerevan. Avsjar ligger 835 meter över havet och antalet invånare är 4 215. Terrängen runt Avsjar är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Närmaste större samhälle är Ararat, 3,3 kilometer sydost om Avsjar. Trakten runt Avsjar består i huvudsak av gräsmarker. Runt Avshar är det ganska tätbefolkat, med 155 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Авшар

Авшар (вірм. Ավշար) — село в марзі Арарат, у центрі Вірменії. Село розташоване на трасі Єреван — Степанакерт, на залізниці Єреван — Єрасх, за 4 км на північний захід від міста Арарата, за 3 км на північний захід від села Ноякерт та за 2 км на південний схід від села Айгаван. Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія [Архівовано 16 листопада 2010 у Wayback Machine.](англ.)(вірм.)(рос.)
Església de Santa Gaianè

L'església del monestir de Santa Gaianè està situada a la ciutat d'Etxmiadzín (Armènia), al sud de la catedral i prop d'aquesta. L'església es va aixecar sobre la tomba de santa Gaianè i forma part d'un complex monàstic. Història Arran d'una de les persecucions de Dioclecià, els cristians que habitaven l'Anatòlia oriental (Capadòcia, Osroene…), evangelitzada des de molt abans, van refugiar-se a l'Armènia actual, però el rei Trdat o Tiridates III d'Armènia, aliat de Roma, també els va perseguir en aquest lloc, fins que aquest mateix rei es va convertir al cristianisme gràcies a sant Gregori l'Il·luminador (298-325), segons una llegenda elaborada molt més tard. Aquesta llegenda fixa la data de la conversió al 301. En aquella persecució foren martiritzades diverses verges cristianes, com ara Gaianè i Hripsimè, entre d'altres. Segons la narració de la Vida de sant Gregori les verges foren martiritzades a Vagarxapat, la capital (des del 1945 coneguda com a Etxmiadzín). Aquí sant Gregori va tenir una aparició miraculosa que li va revelar el lloc d'enterrament de Gaianè i Hripsimè, i va fundar els seus martyriums. L'església Es tracta d'un edifici exteriorment de planta rectangular. Interiorment està dividida en tres naus separades per pilars (dos a cada costat) que alhora suporten una cúpula semiesfèrica sobre un tambor de vuit costats i coberta piramidal. Al fons de la nau central hi ha un absis, flanquejat per dues capelles annexes, una a cada nau lateral. L'església fou fundada pel catolicós Esdras el 630, però un mil·lenni després, el 1652, es va reconstruir. El 1683 s'hi va afegir un atri, destinat a lloc de sepultura per a personatges de l'Església armènia. Aquest porxo està dividit en tres sectors, reflex de les naus interiors. En els extrems té uns cossos que sobresurten en relació amb els murs laterals de la mateixa església i que estan rematats per petits campanars. Bibliografia Isabelle Augé i altres. Armenia Sacra. Musée du Louvre. París, 2007, ISBN 978-2-35031-068-8. Enllaços externs (anglès) Armerica.
Sainte-Gayané

L'église Sourp Gayané (en arménien : Սուրբ Գայանե, « Sainte-Gayané ») est une église du Saint-Siège d'Etchmiadzin. Elle a été construite en 630. Sur le site même aurait eu lieu le martyre de cette Gayané qui était une jeune fille romaine réfugiée en Arménie. Son gavit est construit en 1688. L'église est également rénovée comme les deux précédentes au XVIIe siècle et possède une coupole octogonale située au milieu de la petite nef et du transept, un tambour lui aussi octogonal et percé de quatre fenêtres, le tout reposant sur des arcs. Selon Vahé Godel, « placez-vous exactement sous le faîte de la coupole hexagonale (figurant le cœur même du Royaume d'En-Haut), restez debout, immobile, les yeux fermés : vous ne tarderez pas à vous sentir traversé de bas en haut par un flux de chaleur, un fluide volcanique, une énergie qui semble issue du centre de la terre et dont pas une seconde vous ne douterez qu'elle vous relie au Ciel… ». Patrimoine mondial de l'humanité Depuis 2000, le complexe religieux d'Etchmiadzin ainsi que le site archéologique de Zvartnots sont inscrits sur la liste du Patrimoine mondial de l'UNESCO. Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste d'églises et monastères arméniens (du IVe au XIVe siècle) Liens externes Ressource relative à la géographie : Digital Atlas of the Roman Empire « St. Gayane Church in Etchmiadzin », sur armenica.org (consulté le 2 octobre 2011). Portail de l’architecture chrétienne Portail du patrimoine mondial Portail de l’Arménie