NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Abowjan

Abowjan (armenisch Աբովյան, in wissenschaftlicher Transliteration Abovyan; russisch Абовян), früher Elar (Элар), ist die sechstgrößte Stadt Armeniens. Geografie Abowjan gehört zur Provinz Kotajk, liegt aber nur rund 10 km nordöstlich von Jerewan auf einer Höhe von 1360 m über dem Meeresspiegel und ist faktisch ein Vorort der armenischen Hauptstadt. Die Stadt hat 45.200 Einwohner (Stand 2023), wozu 24.900 Einwohner in ländlicheren Gebieten kommen, welche in die Stadt eingemeindet worden sind, wodurch sich die Gesamteinwohnerzahl der Stadtgemeinde auf 70.100 beläuft. Geschichte Das Dorf Elar lag im Süden des heutigen Stadtgebietes. Ausgrabungen in Elar haben ergeben, dass die Stelle schon im 4. Jahrtausend vor Christi Geburt (d. h. in der frühen Bronzezeit) besiedelt war. Die Festung von Elar wurde von dem urartäischen König Argišti I. erbaut. Das Dorf wurde 1961 nach dem armenischen Schriftsteller Chatschatur Abowjan (1809–1848?) benannt und ab 1963 zu einem Industriestandort ausgebaut. Industrie Rund 15 km nordöstlich von Abowjan liegt in einem Salzstock ein für Armenien sehr wichtiges Gaslager. Der Bau begann 1962, ist aber bis heute nicht vollständig abgeschlossen. Bisher fasst die Anlage 90 Mio. m³, möglich sind aber bis zu 20 Mio. m³. Der Druck beträgt normalerweise 125 bar. Als Ende Januar 2006 die Gasversorgung aus Russland (dem damals einzigen Lieferanten Armeniens) wegen einer Explosion der Pipeline für eine Woche unterbrochen war, konnten negative Folgen für die Menschen und die Wirtschaft durch die Reserven aus dem unterirdischen Reservoir abgewendet werden (siehe auch Iran-Armenien-Erdgaspipeline). Verkehr Abowjan liegt an der Bahnstrecke Jerewan–Sotk, die aber wegen der Auseinandersetzungen in Folge Unabhängigkeit Armeniens lange geschlossen war und heute nur noch sporadisch Betrieb aufweist. Galerie Söhne und Töchter der Stadt Marat Alexanjan (1949–2020), armenischer Minister, Politiker und Rechtsanwalt Vanes Martirosyan (* 1986), US-amerikanisch-armenischer Boxer Masis Voskanyan (* 1990), armenischer Fußballer Tigran Tatevosyan (* 1992), armenischer Jazzmusiker Siehe auch Liste der Städte in Armenien Weblinks Einzelnachweise
Abovián

Abovián (en armenio: Աբովյան) es una ciudad de Armenia en la provincia de Kotayk. Está localizada a 10 km noreste de Ereván.​ En 2011 tiene 43.495 habitantes.​ Con una autopista y una vía férrea que pasa a través de ella, conecta la capital con las áreas del Noreste, Abovyan es considerada como una ciudad satélite de Ereván. Por esta razón, Abovián es llamada algunas veces como la «Puerta Norte de Ereván». En una parte de la ciudad existió la villa de Elar (mencionada por Stepanós Orbelián en el siglo XIII). Hasta 1961, la villa renombrada Abovián en honor del escritor armenio Jachatur Abovián, y en 1963, en su lugar, se formó la ciudad. A unos 6 km de la ciudad está el complejo Arzní. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Abovián. Web de la ciudad de Abovyan Abovyan - Armeniapedia.org
Abovyan

Abovyan ou Abovian (en arménien Աբովյան) est une ville d'Arménie située dans le marz de Kotayk. Elle compte 45 745 habitants en 2008. Situation La ville se trouve à 16 kilomètres au nord d'Erevan, la capitale, raison pour laquelle elle est parfois appelée « la porte nord d'Erevan ». Bien que moyennement peuplée et faisant partie intégrante du tissu urbain d'Erevan, voire de sa banlieue, elle est la capitale de la région de Kotayk. À environ 6 km de la ville se trouve la station thermale d'Arzni. Depuis la ville, on peut parfois apercevoir le mont Ararat au loin. Histoire L'origine de la ville est un village nommé Elar (mentionné par Stépanos Orbélian au XIIIe siècle). En 1963, le village fut rebaptisé Abovyan en l'honneur de l'auteur arménien Khatchatour Abovian, sa maison étant située au centre de la ville. Économie La principale activité économique de la ville est l'industrie manufacturière. Transports Routes : la ville est traversée par la route M4 reliant Erevan à Idjevan en passant par Sevan et par la route M15. Voie ferrée : la gare d'Abovyan se trouve sur la ligne Erevan-Sevan d'un côté, Erevan-Tbilissi de l'autre. L'aéroport le plus proche est l'aéroport international Zvartnots. Démographie Depuis 1873, l'évolution démographique de Abovyan a été : Administration Liste des maires Jumelage Notes et références Voir aussi Article connexe Kotayk Lien externe (en) « Abovyan City » (consulté le 5 mai 2009) Portail de l’Arménie
Abovjan

Abovjan (armenski:Աբովյան) je grad u Armeniji, u pokrajini Kotajk. Povijest Abovjan je osnovan 1963. godine, a sve do 1961. maleno selo Elar (koje je danas četvrt Abovjana) je bilo jedino naseljeno mjesto u tom kraju. Selo je preimenovano u sadašnji naziv u čast armenskog književnika Hačatura Abovjana. Tokom arheoloških istraživanja u okolici današnjeg grada pronađeni su ostaci utvrđenja, grobovi i nekoliko skulptura iz brončanog doba. Nedaleko od grada na brdu se nalazi crkva Svetog Stjepana Orbeliana iz 1851. godine. U Abovjanu živi mala zajednica Kurda. Zemljopis Grad se nalazi u pokrajini Kotajk na 1450 metara nadmorske visine, u središnjem dijelu Armenije, između rijeka Hrazdan, Azat i Getar. Sa sjeverozapada ga okružuju Gegamske planine, na sjeveru su planine Hetis i Gutanasar, Hrazdanska klisura je na zapadu a uzvišenje Nork na jugu. Klima je kontinentalna i dosta suha, s vrelim ljetima i hladnim zimama. Sport Nogometni klub Noah sa sjedištem u Abovjanu osnovan je 2017. godine pod imenom Artsah, trenutačno se natječe u Armenskoj Premier ligi. Naziv upućuje na biblijskog Nou, čija se Arka prema predaji zaustavila na planini Araratu. U sezoni 2025./'26., Noah je postao prvi armenski klub koji se plasirao u glavnu fazu europskog klupskog natjecanja dvije godine zaredom. Od srpnja 2025. trener Noaha je Hrvat Sandro Perković. Gradovi prijatelji Vanjske poveznice Službene stranice grada Izvor
Abovyan

Abovyan (in armeno Աբովյան?, in russo Абовян?, Abovjan, 46 800 ab. nel 2011) è una città dell'Armenia situata nella provincia di Kotayk'. Si trova a circa 16 km NE della capitale Erevan. Storia Il sito nasce come centro industriale nei pressi dell'antico villaggio di Elar che nel 1961 prende il nome attuale in onore dello scrittore Khačatur Abovjan, per poi acquistare, nel 1963, lo status di città. Dell'antico villaggio di Elar, già menzionato dallo storico Stepanos Orbelian nel XIII secolo, che oggi si trova in una zona collinare a sud della città, rimane ormai poco, occupato in gran parte dal cimitero. Economia La principale industria è quella manifatturiera, tra cui spicca quella della birra con il marchio Kotayk. Architetture Architetture religiose Il Monte Hatis, a 2500 metri s.l.m.,ospita la più grande statua di Cristo Redentore al mondo (al 2026). Alta 33 metri, poggia su un piedistallo di 44 ed è visibile da tutta l'armonia. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Abovyan Collegamenti esterni Abovyan.com. Abovyan su Armeniapedia.org, su armeniapedia.org. Servizio Statistico nazionale dell'Armenia, provincia di Kotayk (PDF), su armstat.am. Birreria Kotayk, su kotayk.am. URL consultato il 15 novembre 2018 (archiviato dall'url originale il 19 agosto 2014).
Abovjan (Kotajk)

Abovjan (Armeens: Աբովյան) is een stad in de provincie Kotajk, in Armenië. De stad ligt 10 kilometer ten noordoosten van de Armeense hoofdstad Jerevan op een gemiddelde hoogte van 1360 meter boven de zeespiegel. Het inwonertal van Abovjan ging snel naar beneden na de val van de Sovjet-Unie, wanneer de stad in 1989 nog 59.000 inwoners telde was dat aantal in 2009 al gedaald tot ongeveer 36.000. Tegenwoordig is het aantal inwoners weer gegroeid tot 44.400 in 2015. De stad heeft goede verbindingen met Jerevan, er loopt een autoweg en een spoorweg door Abovjan die de hoofdstad verbinden met de noordoostelijke regio's. Abovjan wordt beschouwd als een voorstad van Jerevan, hierdoor is de bijnaam van de stad "De noordelijke toegangspoort van Jerevan". In een deel van Abovjan lag het voormalige dorp Elar, dat wordt vernoemd door de dertiende-eeuwse historicus en metropoliet Stepanos Orbelian. In 1961 werd de naam van het dorp veranderd in Abovjan, ter ere van de Armeense schrijver Chatsjatoer Abovjan, waar de nieuwe stad zich vanaf 1963 heeft gevormd. Op een heuvel in de buurt ligt een middeleeuwse kerk gewijd aan de heilige Stefanus. Archeologische opgravingen toonden aan dat de plaats al eerder bewoond was, met name in het Bronzen Tijdperk. Op ongeveer 6 kilometer van de stad ligt het Arzni resort. Sport Kotaik Abovian - Voormalige voetbalclub Externe link Officiële webpagina
Abowian

Abowian (orm. Աբովյան, do 1961 Elar, orm. Էլար) – miasto w północnej części Armenii (prowincja Kotajk), na przedgórzu Gór Gegamskich, nieopodal stołecznego Erywania; 45 tys. mieszkańców (2015); przemysł obuwniczy, chemiczny; materiałów budowlanych, elektroniczny; fabryka mebli; browar; Instytut Mikrobiologii. Historia W przeszłości wieś o nazwie Elar, zasiedlona już w starożytności. W 1961 otrzymała obecną nazwę na cześć XIX-wiecznego ormiańskiego pisarza Chaczatura Abowiana, w kolejnych latach została rozbudowana, prawa miejskie uzyskała w 1963. W mieście stoi pomnik pisarza. W mieście znajdują się zabytkowy kościół św. Stefana oraz nowy kościół św. Jana Chrzciciela, uroczyście otwarty w 2013 roku przez katolikosa Karekina II przy obecności ówczesnego prezydenta kraju Serża Sarkisjana. Sport Od 1955 do 2006 w mieście działał klub piłkarski Kotajk Abowian, dwukrotny finalista Pucharu Armenii. Znajduje się tu Stadion Kotajk. Urodzeni w Abowianie Vanes Martirosyan – amerykański bokser ormiańskiego pochodzenia Masis Woskanian – ormiański piłkarz Galeria Przypisy
Абовјан

Абовјан (јерм. Աբովյան) је град у Јерменији у марзу Котајк. Налази се 10 км североисточно од главног града Јеревана и 36 км југоисточно од регионалног центра града Храздана. Град је 2009. имао 46.000 становника, што је за 13.000 мање у односу на резултате пописа из 1989. године. Најважнији путеви који воде из Јеревана ка североистоку пролазе кроз Абовјан, који се сматра и „северном капијом Јеревана“. Географија Абовјан је смештен у покрајини Котајк, у централном делу Јерменије, између река Храздан, Азат и Гетар. Са северозапада га окружују Гегамске планине, на северу су планине Хетис и Гутанасар, Хразданска клисура је на западу а узвишење Норк на југу. Клима је континентална и доста сува, са врелим летима и хладним зимама. У граду постоји и мало језеро по имену Акна. Историјат града Град је основан 1963. године, а све до 1961. малено сеоце Елар (које је данас четврт Абовјана) је било једино насељено место у том крају. Сеоце је преименовано у садашњи назив у част јерменског књижевника Хачатура Абовјана. Током археолошких истраживања у околини данашњег града пронађени су остаци утврђења, гробови и неколико скулптура из бронзаног доба. Недалеко од града на узвишењу се налази црква Светог Стефана из 1851. године. Привреда Град има развијену индустрију, посебно грађевинског материјала и хемијских производа. У њему се налази једна од највећих пивара у Јерменији. Образовање и спорт У граду се налази 10 јавних школа, две више школе и 9 вртића. У Абовјану су седишта Државног Института за туберкулозу и Института за патогене микроорганизме Националне Академије Наука Јерменије. Фудбалски клуб Котајк Абовјан је један од најстаријих у земљи. Градови побратими Вилербан, Француска од 1999; (фр. Villeurbanne) Референце Литература Званични сајт града Абовјана - на енглеском, руском и јерменском језику Спољашње везе
Abovjan, Kotjak

Abovjan (armeniska: Աբովյան) är en stad i provinsen Kotajk i centrala Armenien. Staden hade 43 495 invånare vid folkräkningen 2011. Historia Arkeologiska fynd pekar på att platsen varit bebodd sedan bronsåldern. Vänorter Villeurbanne, Frankrike, sedan 1990 Referenser Noter Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Abovjan, Kotjak. Officiell webbplats
Абовян (місто)

Абовя́н (вірм. Աբովյան) — місто у Вірменії, північно-східний супутник Єревану (відстань 10 км) та розташовано в марзі (області) Котайк. Через місто проходить залізниця, яка поєднує столицю із залізничним вузлом у Раздані. Через це місто іноді називають «Північними воротами Єревана» Також через місто проходить автодорога, що поєднує столицю з марзом Котайк, Гегаркунік та Тавуш. На місці міста знаходилося село Елара (згадується ще Степаносом Орбеляном у XIII столітті). 1961 року село перейменовується на Абовян на честь вірменського письменника Хачатура Абовяна, а 1963 року на його місці утворюється місто. У місті є завод залізобетонних конструкцій і завод біохімічних препаратів, а також меблева фабрика.[джерело?] За 6 км від міста знаходиться гірський бальнеологічний курорт Арзні, який розташований на висоті 1300 м над рівнем моря в ущелині річки Раздан. Міста-побратими Віллербанн (фр. Villeurbanne), Франція Калінінград, (рос. Калининград), Росія Див. також Церква Святого Івана Хрестителя (Абовян) Посилання Інформаційний сайт про місто [Архівовано 17 січня 2009 у Wayback Machine.](англ.)
Капан (град)

Капан (на арменски: Կապան) е културен, образователен и миньорски център на областта Сюник. В историята на Армения Капан за първи път се споменава през V век. През Х век става резиденция на князете Дзагикянови, които изграждат крепостна стена. През XI век градът процъфтява, а населението му е 15 – 20 хил. души. След завладяването от селджукските турци през 1103 г. градът губи своето значение и се превръща в село. От миналото днес е съхранена малка част от крепостната стена. В началото на XVIII в. по тези места действа легендарният борец Давид Бек. С население от 43 190 души, Капан изживява трудни времена с тежкото наследство от Карабахската война и пост-съветското общество. Понастоящем са налице белези на развитие. Градът е разположен в долината на р. Вохчи, на север от планината Хоступ (3201 м). В Капан се намира мемориал на Карекин Нъждех, арменски революционер, военен, политически мислител, командир на арменската рота в Македоно-одринското опълчение в Балканската война. В града има археолого-етнографски музей, краеведски музей и театър. Основни сектори в икономиката на Капан са минната индустрия (на персийски Капан означава рудник), селското стопанство и търговията на дребно. През последните години започва развитието на мебелната и текстилната индустрия. Капан е бил и продължава да бъде център за добив на цветни метали. Началото на рудодобива е поставено през 1890 г. Френски инженери, работещи за арменска фирма, получили концесия да добиват мед. Те изграждат рудник и медно-преработвателна фабрика. Предприятието е разположено в града. Побратимени градове Глендейл, САЩ Източници
Kapan

Kapan (en armeni Կապան, en rus Капан), coneguda com a Ghapan (en armeni Ղափան) durant la Unió Soviètica, és la capital i ciutat més poblada de la província de Siunik (extrem sud d'Armènia). Jau a la falda nord del mont Khustup (muntanya que es pot veure a l'escut de la ciutat), a la vall del riu Voghji. Fundada el segle X, avui en dia té una població de 32.780 habitants (cens 2022), fet que mostra un descens important respecte els 45.711 habitants que tenia segons el cens de 2001. La ciutat és coneguda per ser un important centre miner d'Armènia. Etimologia El mot Kapan deriva de la paraula kapel (կապել), que en armeni significa "tancar", i es creu que fa referència a l'orografia de la ciutat, que està envoltada de cadenes muntanyoses. Geografia Kapan, situat a l'est de l'estreta província de Siunik, és a només 4 km de la frontera amb Azerbaijan (a l'Est), a 80 km de la frontera iraniana (al Sud) i a 35 km de la frontera amb la república autònoma de Nakhtxivan, pertanyent també Azerbaijan (a l'Oest). L'elevació de Kapan oscil·la entre els 750 i els 1050 metres d'altitud, amb el centre de la ciutat situat a 910 msnm. Per la ciutat hi circula el Vachagan, afluent del riu Voghji. La muntanya més alta de la regió és el Khustup, de 3.206 metres d'altitud. Climatologia Kapan es caracteritza per tenir estius calorosos i hiverns freds. La temperatura màxima mitjana és al juliol i l'agost (29,3 °C) i la temperatura mínima mitjana és al gener (-13 °C). El mes més plujós és el maig, amb una mitja de 96 mm de precipitació i una mitja de 15 dies de pluja al mes. Economia La ciutat depèn principalment de la mineria. L'àrea de la ciutat de Kapan és rica en minerals, i això és conegut des de fa segles (el nom persa per a la ciutat, معدن, significa "mina"). El jaciment més important és la mina d'or de Kapan, que és explotada per la companyia russa Polymetal International. Es calcula que en aquesta mina hi ha unes 1,4 megaunces d'or (5,1 grams per tona), 24 megaunces de plata, 80.000 tones de coure i 270.000 tones de zinc. Relacions internacionals Kapan està agermanat amb els següents pobles i ciutats: Glendale, Califòrnia, Estats Units Baríssau, Província de Minsk, Belarús Referències
Kapan

Kapan (arménsky:Կապան); dříve známé jako Ghapan, Ghap’an, Kafin, Kafan, Katan, Qafan, Zangezur nebo Madan je hlavní město arménské provincie Sjunik (marz). Město se nachází 316 km od Jerevanu. Etymologie Slovo Kapan pochází z arménského slovesa kapel (կապել), což znamená "zamknout" a odkazuje na starý arménský výraz pro údolí obklopené pohořími. Geografie Kapan je největší město v jižní Arménii. Leží na východě provincie Sjunik v údolí Ochči na svazích pohoří Zangezur. Jižně od města je hora Khustup (3206 m). Historie O oblasti kolem Kapanu jsou první zmínky z 5. století. V 10. století se zde princ Smbat II přesunul a založil Sjunikh, nebo také království Bahkskoe a jmenoval se králem v roce 970. Město je spojeno se jménem Davit Bek, arménským vůdcem z 18. století, který bojoval proti turecké a perské okupaci v Sjunikhu. Jeho osvobozující kampaň s hrstkou statečných mužů začala v roce 1722 a přilákala tisíce dobrovolníků, kteří Sjunikh osvobodili. Blízko Kapanu je hrad ve kterém Bek zemřel v roce 1728. Kapan jako město vzniklo v 19. století spojením několika vesnic. Ekonomie S populací okolo 35 000 se Kapan snaží vyrovnat s následky horno-karabašské války a postsovětskou společností. Nicméně jsou zde známky růstu a vývoje. Kapan je hlavně důlní město, proto jeho perské jméno za dynastie Kádžár bylo معدن (Ma'dan, znamenající "důl"). Kapanský průmysl je závislý na nově zprivatizovaných zásob kovů. Ale rozvíjejí se i ostatní služby jako textilní a nábytkářský průmysl, chov zvířat v obchodním měřítku. Kapan byl a stále zůstává centrem produkce mnoha neželezných kovů. Komerční využití zdejších zdrojů začalo v roce 1890. Arménští podnikatelé a francouzští důlní inženýři získali povolení pro stavbu měděných dolů a továren pro zpravování měděné rudy ve městě. Památky Vahanavankský klášter Pevnosti Baghaberd a Halidzor . klášter Tatev – Tento klášter nacházející se severozápadně od Kapanu byl založen v 9. století. Socha Davita Beka. Kapanská akademie umění Kapanské archeologické a národopisné muzeum Kapanské divadlo Doprava Město je spojeno s Íránem silnicí. Ke konci roku 2008 byla silnice přestavěna mezi Kapanem a městy Kadžaran a Meghri. Z města vede jen nepoužívaná železnice Kapan-Zangilan-Mindživan. Před válkou o Náhorní Karabach bylo ve městě malé letiště používané pro letadla YAK-40 a AN-14. Jiné nejbližší letiště leží 62 km severně. Sport Gandzasar FC – fotbalový klub Významní lidé Tatoul Markarian – Arménský velvyslanec ve Spojených státech Partnerská města Borisov, Bělorusko Ning-po, Čína Glendale, Kalifornie, Spojené státy americké Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Kapan na Wikimedia Commons Oficiální stránky Kiesling, Rediscoving Armenia, p. 100-102, available online at the US embassy to Armenia's website Report of the results of the 2001 Armenian Census National Statistical Service of the Republic of Armenia World Gazeteer: Armenia[nedostupný zdroj] – World-Gazetteer.com
Kapán

Kapán (en armenio: Կապան, romanizado: Kapan, AFI: [kɑpɑ́n]) es una ciudad de Armenia, capital de la provincia de Syunikʻ. Según el censo de 2011, tiene 43 190 habitantes.​ En sus inmediaciones se hallan las fortalezas de Halidzor y Baghaberd y el monasterio de Vahanavank. Cuenta con un equipo de fútbol en la máxima categoría del país, el Gandzasar Kapan FC. Se ubica sobre la carretera M2, en la frontera con Azerbaiyán.​ Personas destacadas Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kapán. Cilicia.com artículo sobre la región
Kapan

Kapan (en arménien : Կապան ; jusqu'en 1991 Ghapan, et anciennement Maden) est une ville d'Arménie, capitale du marz de Syunik. Géographie La ville est située au creux de la vallée du Voghji dans le sud de l'Arménie, près de la frontière azerbaïdjanaise. Elle est dominée par le Kaputjugh et le Khustup, elle est située à côté du monastère de Vahanavank et des forteresses de Baghaberd et de Halidzor. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) de Kapan est depuis 2012 Ashot Hayrapetyan. Démographie Transport La ville est dotée d'un aéroport. Elle est traversée par la M2 et la M17. Sport La ville possède un club de football, le Gandzasar Kapan. Jumelages Notes et références Voir aussi Articles connexes Gandzasar Kapan Syunik Liens externes Site officiel Portail de l’Arménie
Kapan

Kapan (armenski:Կապան) je grad u Armeniji, u pokrajini Sjunik. Povijest Za vrijeme Sovjetskog Saveza se grad zvao Gapan ili Kafan (armenski:Ղափան ili Կաֆան). Ime je nastalo od perzijske riječi za rudnik Madan. Zemljopis Grad se nalazi u pokrajini Sjunik na 900 metara nadmorske visine, u južnom dijelu Armenije. Graniči s Azerbajdžanom Šport Gandzasar FC, nogometni klub Lernagorc Kapan FC, nogometni klub Gradovi prijatelji Izvor
Kapan

Kapan (in armeno Կապան?, già Ghapan, Kafan e Madan) è una città di circa 45 500 abitanti (2007) della provincia di Syunik in Armenia, a un chilometro dal confine con l'Azerbaigian. Durante il periodo sovietico, la città aveva il nome Ghapan (in armeno Ղափան? ). Kapan è la città più popolosa della provincia di Syunik e dell'intera regione dell'Armenia meridionale. Etimologia L'etimologia del nome viene dal verbo armeno kapel (կապել) che significa racchiudere, in questo caso indicando il fatto che la città è racchiusa all'interno di una catena montuosa. Storia L'area dell'odierna Kapan viene menzionata per la prima volta nel V secolo ed è descritta come un piccolo insediamento. Storicamente questa regione era parte integrante della provincia storica di Syunik, una delle nove province (nahang) del Regno d'Armenia. Alla fine del X secolo, il sovrano di Syunik, ovvero il principe Smbat II, si insediò a Kapan dove fondò il Regno di Syunik-Baghk proclamandosi sovrano sotto la protezione del regno bagratide d'Armenia. Nel 1103 la città venne messa a ferro e fuoco dall'invasione dei Selgiuchidi, e, tra il XII ed il XV secolo, insieme al resto del regno armeno, il territorio subì una successione di invasioni, prima da parte dei mongoli e poi dei Turcomanni della Pecora Bianca ed in ultimo dai Turcomanni della Pecora Nera. Agli inizi del XVIII secolo Kapan vide sorgere la figura del leader militare armeno Davit Bek, il condottiero armeno che, partendo proprio dalla provincia di Kapan, guidò il suo popolo nella lotta di liberazione dal dominio dell'Impero ottomano e dall'Impero Safavide. Sport I due club calcistici cittadini sono il Syunik e il Ganjasar, ambedue militanti nella seconda divisione nazionale. Amministrazione Gemellaggi Glendale (California) Note Voci correlate Syunik Kapan Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Kapan Collegamenti esterni Sito ufficiale, su kapan.am.
Kapan

Kapan (Armeens: Կապան) is een Armeense stad met ongeveer 45.000 inwoners en de hoofdplaats van de provincie Sjoenik. Kapan ligt in het zuidoosten van Armenië aan de grens met Nagorno-Karabach en dicht bij de grens met Iran. De stad is qua economie grotendeels afhankelijk van de mijnbouw. De stad wordt geassocieerd met David Bek, een 18e-eeuwse militaire leider. Voetbalclub Gandzasar Kapan is afkomstig uit de stad. Geboren in Kapan Artsvik Harutiunian (1984), zangeres