NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Aparan

Aparan (arménsky Ապարան) je město v provincii Aragacotnu v Arménii. K roku 2011 v něm žilo přes šest tisíc obyvatel. Poloha a doprava Aparan leží východně od Aragacu na Kasachu, přítoku Sevdžuru v povodí Araksu. Od Jerevanu, hlavního města Arménie, je vzdálen přibližně šedesát kilometrů severně. Z Jerevanu vede do Aparanu dálnice M3 přicházející přes Aštarak a pokračující do Vanadzoru. Dějiny Osídlení zde zmiňuje už v druhém století našeho letopočtu Klaudios Ptolemaios pod jménem Casala. Sport V letech 1990–1998 zde působil fotbalový klub FC Nig Aparan. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Aparan na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Aparan na Wikimedia Commons
Aparan

Aparan (armenisch Ապարան), auch Abaran; bis 1935 Basch Aparan; früher Aparanbol, Abaranbol, Aparan Verin, Abaran Verin, Paraznavert, Kasach und Kasagh ist eine Stadt in der Provinz Aragazotn in Armenien. Lage Aparan liegt etwa 60 Kilometer nördlich von Jerewan an der Schnellstraße M3, die Jerewan über Aschtarak mit der Stadt Wanadsor im Nordosten des Landes verbindet. 14 Kilometer nördlich von Aparan zweigt in Alagyaz eine Nebenstraße auf der Hochebene von Tsaghkahovit nach Westen bis Gjumri ab. Aparan liegt am Ufer des Flusses Kassagh auf der Ostseite des Berges Aragaz. Die Stadt zählt 6.451 Einwohner (Stand: 2021) armenischer und kurdischer Nationalität. Geschichte Der Geograph Claudius Ptolemäus erwähnte die Stadt im 2. Jahrhundert unter dem Namen Casala, abgewandelt vom damaligen armenischen Kasagh. Der heutige Namen der Stadt stammt aus dem 10. Jahrhundert und wird vom armenischen Wort Aparank (Ապարանք, „Palast“) abgeleitet. Im 5. oder 6. Jahrhundert wurde eine bis heute erhaltene und 2001 renovierte dreischiffige Basilika errichtet. Sie dokumentiert zusammen mit den um die gleiche Zeit entstandenen Basiliken von Jereruk (Yererouk, Provinz Schirak) und Dvin, dass die frühesten armenischen Gotteshäuser Längsbauten waren. Während des Völkermordes an den Armeniern 1915 suchten armenische Flüchtlingen aus den von den Türken besetzten Gebieten in Aparan Zuflucht. Am 21. Mai 1918 war die Stadt Schauplatz der siegreichen Schlacht der Streitkräfte der Demokratischen Republik Armenien gegen die auf Jerewan vorrückende türkische Armee. Der Schlacht wurde ein Denkmal gewidmet. Der Leichnam des damaligen Befehlshabers, Drastamat Kanajan, genannt Dro, wurde postum im Jahr 2000 in das Mausoleum überführt. Alphabet-Skulpturen Einen Kilometer nördlich des Dorfes Artaschawan und gut 20 Kilometer südlich von Aparan wurde neben der Schnellstraße ein ungewöhnlicher Skulpturenpark (Ajbuben-Park, Այբուբենի Այգի, „Park des Alphabets“) errichtet. Er ist dem von Mesrop Maschtoz geschaffenen armenischen Alphabet gewidmet. Um die Figur des heiliggesprochenen Mönches wurden die 36 Buchstaben seines Alphabets aufgestellt, ausgemeißelt aus zwei Meter hohen Tuffsteinplatten. Der Ort zeigt, dass die Armenier ihr Alphabet als Teil ihrer nationalen Identität betrachten. Siehe auch Liste der Städte in Armenien Weblinks Aparan. Armeniapedia Einzelnachweise
Aparán

Aparán (armenio: Ապարան) es una comunidad urbana de Armenia perteneciente a la provincia de Aragatsotn. En 2015, tenía 6400 habitantes.​ Se conoce su existencia desde el siglo II, cuando Claudio Ptolomeo menciona la localidad como Casala. La localidad ha tenido varios nombres posteriormente: en el siglo XVIII fue nombrada Bash-Abarán y en 1935 dicho nombre se cambió al actual Aparán. La localidad es conocida por haber ocurrido aquí la batalla de Bash Abarán durante la Primera Guerra Mundial. Se ubica sobre la carretera M3, 20 km al noreste del monte Aragats y a 59 km de Ereván.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Aparán.
Aparan

Aparan (en arménien : Ապարան) aussi connue comme Abaran, est une ville d'Arménie située dans le marz d'Aragatsotn. Elle est peuplée d'Arméniens, comptant 6 591 habitants en 2009. La ville a été appelée le Coup Aparan (Բաշ Ապարան) jusqu'à 1935. Les habitants d'Aparan, connus comme Aparantsi (Ապարանցի), font l'objet de beaucoup de plaisanteries en Arménie. Histoire Le village fut le site de la célèbre bataille d'Abaran contre l'armée turque le 21 mai 1918 pendant la campagne du Caucase de la Première Guerre mondiale. Un monument commémoratif a été érigé juste au nord de la ville. La Basilique Kasagh du IVe siècle-Ve siècle, église primitive mononef est située dans la ville d'Aparan. Monuments Monument commémorant la bataille contre les Turcs. Mausolée du Général Dro. Notes et références Voir aussi Articles connexes Route M3 Portail de l’Arménie
Aparan

Aparan (in armeno Ապարան?) è un comune dell'Armenia di circa 6 700 abitanti (2011) della provincia di Aragatsotn in Armenia, costituita da una popolazione mista di armeni e curdi. La città era chiamata Bash Aparan (Բաշ Ապարան) fino al 1935. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Aparan Collegamenti esterni Aparan su Armeniapedia.org, su armeniapedia.org.
Aparan

Aparan (orm. Ապարան), także Abaran; do roku 1935 Bash Aparan; wcześniej Aparanbol, Aparan Verin, Aparanpol, Abaran Verin, P’araznavert, K’asakh, Kasagh i K’asagh) – miasto w prowincji Aragatsotn w centralnej części Armenii. Miasto położone jest przy szosie M3 łączącej Erywań z miastem Wanadzor i dalej z Tbilisi, w odległości ok. 59 km od stolicy Armenii. Miasto leży nad rzeką Kasach u podnóża góry Aragac. Miasto liczy około 5900 mieszkańców narodowości ormiańskiej i kurdyjskiej. Geograf Klaudiusz Ptolemeusz opisywał miasto w II wieku naszej ery pod nazwą „Kasal”. W IV/V wieku w mieście wzniesiono zachowaną do naszych czasów bazylikę, odnowioną w roku 2001. Obecna nazwa miasta powstała w X wieku i pochodzi od ormiańskiego słowa Aparank (orm. Ապարանք) — pałac. W okresie Ludobójstwa Ormian 1915 miasto przyjęło wielu uchodźców z terenów zajętych przez wojska tureckie. Miasto było w dniu 21 maja 1918 miejscem zwycięskiej bitwy wojsk Demokratycznej Republiki Armenii z wojskami tureckimi, zmierzającymi w kierunku Erywania. Bitwę upamiętnia pomnik na obrzeżu miasta oraz mauzoleum generała Dro. Muzeum alfabetu ormiańskiego W pobliżu miasta na skalistym zboczu góry powstało jedyne w swoim rodzaju muzeum „Aibuben Park” (Park alfabetu – orm. ԱՅԲՈԻԲՆՆԻ ԱՅԳԻ) poświęcone stworzonemu przez mnicha Mesropa Masztoca alfabetowi ormiańskiemu. Wokół pomnika Masztoca ustawiono 36 znaków alfabetu w postaci dwumetrowej wysokości liter wyciętych z płyt kamiennych. Muzeum świadczy o tym, że Ormianie traktują swój alfabet jako ważny element tożsamości narodowej. Galeria muzeum alfabetu Przypisy Bibliografia Aparan w Armeniapedii
Апаран

Апара́н (арм. Ապարան) — город в Армении, в Арагацотнской области, в Апаранской котловине. Находится в 59 км к северо-западу от Еревана и в 42 км к юго-востоку от железнодорожной станции Спитак. Расположен на реке Касах выше Апаранского водохранилища у восточного подножья горы Арагац. Через Апаран проходит автодорога Ереван—Спитак. В городе производится родниковая вода «Апаран». История В античности область Апарана была известна как Ниг или Нигатун. Как поселение известен со II века н. э., когда был впервые упомянут Птолемеем под названием Касала. В IV веке Апаран именовался Касах и являлся центром гавара (уезда) Ниг. К этому времени относится строительство здесь Касахской базилики, сохранившейся до наших дней. Современное название города относят к X веку, по-видимому, оно происходит от армянского слова Апаранк (Ապարանք) — дворец. Во время Первой мировой войны Апаран принял большое количество армян-беженцев из Вана, Муша, Алашкерта, Эрзрума и Хоя. В 1918 году при Баш-Апаране состоялась битва, в которой армянские регулярные части и ополчение разбили турецкие войска, наступавшие на Ереван. В память о победе в этой битве к северу от города установлен памятник. Население В 1831 году имел 386 жителей, в 1873 году — 1353, в 1914 году — 2332, в 1919 году — 2295, в 1931 году — 2666, в 1959 году — 2662, в 1970 году — 5969, в 1979 году — 5990, в 2001 году — 5711 жителей. По данным на 2008 год население Апарана составляет 6158 человек. Примечания См. также Список городов Армении Баш-Апаранское сражение Ссылки Апаран. Хоровод единства Поездка в Апаран
Апаран

Апаран (јерм. Ապարան) је град у јерменском марзу Арагацотн. Смештен је на источном делу подно Арагаца у пространој истоименој котлини на реци Касах 59 км северозападно од главног града Јеревана. Налази се узводно од Апаранског резервоара питке воде. У граду је према проценама 2011. живело 6.679 становника, а основу популације чине Јермени и мањински Курди. До 1935. године град је носио име Баш Апаран (јерм. Բաշ Ապարան) Смештен је на важној раскрсници путева између Јеревана, Ванадзора и Тбилисија. Историја У античко доба подручје данашњег Апарана је било познато као Ниг, односно Нигатун. О насељу по имену Касала на овом месту први је писао Клаудије Птолемеј у 2. веку. У 4. веку насеље носи име Касах (вероватно по реци која протиче кроз њега) и имало је функцију центра округа Ниг. У том периоду саграђена је и црква светог Крста која постоји и данас. Данашње име града датира из 10. века и на јерменском језику његово име значи „тврђава“. Током Првог светског рата у Апаран се склонио велики број јерменских избеглица протераних из западних делова Јерменије које је окупирала Турска. Управо код овог града је 21. маја 1918. јерменска војска успела да победи далеко бројније турске јединице и спречи даљи продор Турака ка Јеревану. У знак сећања на ту победу северно од града је изграђен монументалан споменик. Градске знаменитости Споменик у част победе јерменске војске надТурцима 1918. године. Налази се северно од града. Маузолеј Драстамата Канајана, познатог и као Генерал Дро који је предводио јерменске трупе у Бици код Апарана 1918. Црква светог Крста из 4. века, најстарија грађевина у граду и подсетник на рано хришћанску прошлост Јермена. У близини града се налази и јединствен културно-историјски локалитет означен као Парк писмености подигнут у част јерменског просветитеља и свештеника Мхитара Гоша, творца Законика. У парку се налазе скулптуре јерменских слова и одломци из Гошевог законика. Галерија Види још Апаранска котлина Касах (река) Апаранско језеро Арагацотн Референце Спољашње везе Туристички водич ка Апарану Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (12. септембар 2010)
Aparan

Aparan (armeniska: Ապարան) är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Aragatsotn, i den nordvästra delen av landet, 50 kilometer norr om huvudstaden Jerevan. Aparan ligger 1 892 meter över havet och antalet invånare är 5 670. Terrängen runt Aparan är kuperad åt nordost, men åt sydväst är den bergig. Aparan ligger nere i en dal. Aparan är det största samhället i trakten. Trakten runt Aparan består i huvudsak av gräsmarker. Runt Aparan är det ganska tätbefolkat, med 60 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Апаран

Апара́н (вірм. Ապարան) — місто у Вірменії, розташоване у марзі (області) Арагацотн за 59 км на північ від Єревану та за 42 км на північний схід від залізничної станції Спітак. Апаран знаходиться на річці Касах вище Апаранського водосховища біля східного підніжжя гори Арагац. Через Апаран проходить автодорога Єреван — Спітак. В місті виготовляється джерельна вода «Апаран». Апаран є членом Всесвітнього альянсу міст, що борються з бідністю. Історія Як поселення, відоме з II століття н. э., коли був уперше згаданий Птолемеєм під назвою Касала. У V столітті Апаран називався Касах та був центром гавару (повіту) Ніг. До того часу відноситься будівництво Касахської базиліки, що збереглася до наших днів. Сучасну назву міста відносять до X століття, імовірно, воно утворилося від вірменського слова Апаранк (Ապարանք) — палац. Під час Геноциду вірмен Апаран прийняв велику кількість вірмен-біженців з Вану, Мушу, Алашкерту, Ерзруму та Хою. У 1918 р. при Баш-Апарані відбулася Баш-Апаранська битва, у якій вірменські регулярні частини та ополчення розбили турецькі війська, що наступали на Єреван. У пам’ять про перемогу у цій битві на півночі від міста встановлений пам’ятник. Примітки Посилання Поездка в Апаран [Архівовано 12 вересня 2010 у Wayback Machine.](рос.) Вело туры по Армении(рос.)
Дастакерт

Дастакерт (на арменски: Դաստակերտ) е град, разположен в провинция Сюник, Армения. Населението му през 2011 година е 323 души. и най-малкият по брой население град в страната. История Население 1990 – 326 души 2001 – 264 души 2009 – 301 души 2011 – 323 души Източници
Dastakert

Dastakert (armenisch Դաստակերտ) ist ein Dorf in der armenischen Provinz Sjunik (historisch Sangesur), das bis 2017 Stadtstatus als sogenannte Siedlung städtischen Typs besaß. Mit nur 301 Einwohnern (Berechnung 2009) galt es bis dahin als die kleinste Stadt Armeniens. Geographie Die Stadt liegt im Westen der Provinz unweit der Grenze zur aserbaidschanischen Autonome Republik Nachitschewan. Der in etwa 2000 m gelegene Ort ist von den dort um 3000 m hohen östlichen Nebenkämmen des Sangesurkammes umgeben. Dastakert liegt am Oberlauf des in den Tolors-Stausee des Sissian mündenden Flüsschens Ajriget. Der Sissian mündet wenig später, bei der 15 Kilometer Luftlinie nördlich von Dastakert liegenden gleichnamigen Stadt Sissian in den Worotan. Geschichte Der armenische Geschichtsschreiber Stepanos Orbeljan († 1304) erwähnt den Ort erstmals für das 12. bis 13. Jahrhundert, als es zur Provinz Zghuk des Sjunik-Staates gehörte, der von 970 bis zur Eroberung durch die Seldschuken 1170 ein unabhängiges Königreich darstellte und unter der Mongolenherrschaft ab 1251 relativ autonom war. Das Dorf wurde in dieser Zeit als Dastakern oder Dastakjurd bezeichnet. 1951 erhielt Dastakert im Zusammenhang mit der Errichtung eines Kupfer-Molybdän-Bergwerkes mit zugehöriger Erzaufbereitungsfabrik den Status einer Siedlung städtischen Typs. Die Produktion wurde 1952 aufgenommen. Der Bergbau erlebte jedoch nach einer kurzen Blütezeit einen raschen Niedergang, und die Einwohnerzahl sank von 2.317 (1959) über 1.308 (1970) auf nur noch 326 im Jahre 1989. Während der Wirtschaftskrise in den Jahren des Zerfalls der Sowjetunion nach 1990 ging das dem Sangesurer Kupfer- und Molybdänkombinat angeschlossene Werk bankrott. Obwohl sich die Einwohnerzahl auf dem niedrigen Niveau von 1989 stabilisierte, erhielt Datakert im Jahr 1995 die Stadtrechte. Sehenswürdigkeiten Zwei Kilometer nördlich gibt es einen Felsen mit alten Inschriften, genannt Wardapet-Stein, im nordöstlichen Teil der Stadt eine alte Grabstätte. Wirtschaft und Infrastruktur Das einzige größere Unternehmen, ein Kupfer-Molybdän-Bergwerk im Tal oberhalb der Stadt mit Erzanreicherungsfabrik, hat seinen Betrieb Anfang der 1990er Jahre eingestellt. Dastakert ist über die Regionalstraße H44 mit Sissian und der sechs Kilometer jenseits von Sissian vorbeiführenden Fernstraße Jerewan – Meghri verbunden. Über diese ist Dastakert 236 Kilometer von der Landeshauptstadt Jerewan und 115 Kilometer von der Provinzhauptstadt Kapan entfernt. Siehe auch Liste der Städte in Armenien Weblinks Einzelnachweise
Dastakert

Dastakert (armenio: Դաստակերտ) es una comunidad urbana de Armenia perteneciente a la provincia de Syunik'. Es el municipio con rango de comunidad urbana más pequeño del país, tanto en extensión como en población. En sus 0,5 km² de superficie solamente viven 323 habitantes en el censo de 2011.​ Se conoce su existencia desde el siglo XII, cuando el historiador Stepanos Orbelian lo señala como un pequeño pueblo que los monjes del monasterio de Tatev establecieron como residencia de verano. De hecho, la palabra "dastakert" viene a significar en armenio "residencia de verano". Fue siempre una pequeña localidad, hasta que en el período soviético se estableció como punto industrial en relación con las cercanas minas de cobre y molibdeno, y en 1951 consiguió su estatus de asentamiento de tipo urbano. La planta industrial de estos materiales estuvo en la localidad entre 1952 y 1975, llegando a alcanzar en la época varios miles de habitantes que se fueron tras cerrar la planta. Actualmente, la mayor parte de la población son refugiados armenios que antes vivían en Azerbaiyán. Se ubica sobre la carretera H44, 10 km al noreste de la frontera con Najicheván.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Dastakert.
Dastakert

Dastakert (en arménien Դաստակերտ) est une ville du marz de Syunik en Arménie. En 2011, elle compte 303 habitants. Géographie Situation Dastakert est située à 127 km de Kapan, la capitale régionale, et à 236 km d'Erevan, la capitale nationale. Topographie L'altitude moyenne de Dastakert est de 2 050 m. Climat Le climat de Dastakert est de type continental. Territoire La communauté couvre 4 205 hectares, dont : 4 138 ha de terrains agricoles ; 3 ha alloués aux infrastructures énergétiques, de transport, de communication, etc. ; 1 ha d'aires protégées ; 8 ha d'eau. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) de Dastakert est depuis 2005 Nairi Filosyan. Démographie Notes et références Portail de l’Arménie
Дастакерт

Дастаке́рт (арм. Դաստակերտ) — город на северо-западе Сюникской области в Армении. Самый маленький по численности населения город Армении. Ранее входил в состав Сисианского района Армянской ССР. Мэром города является Наири Филосян. География Расположен на восточных склонах Зангезурского хребта у подножия горы Айри и реки Дастакерт. На высоте около 1900 м. Расстояние до Капана 127 км, до Еревана — 236 км. Население Согласно Кавказскому календарю на 1912 год, в 1911 году население села Дастакирт составляло 406 человек, большинство — азербайджанцы (указаны как «татары»). Численность населения города в разные годы: Экономика В городе расположен банк Сисианский филиал Айпост (Армпочта). В советское время в Дастакерте действовала медно-молибденовая флотационная фабрика. См. также Список городов Армении Примечания Ссылки Дастакерт // Большая советская энциклопедия : [в 30 т.] / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : Советская энциклопедия, 1969—1978. Города марза Сюник (англ.). Архивировано из оригинала 28 апреля 2014 года. Профиль на geonames (англ.) (недоступная ссылка — история).
Дастакерт

Дастакерт (јерм. Դաստակերտ) је град и општина на северозападу јерменског марза Сјуник. Налази су на источним обронцима Зангезурских планина у подножју планине Ајри на удаљености од 127 km северно од административног центра марза Капана и око 240 јужно од главног града Јеревана. Насеље Дастакерт се први пут спомиње у XII веку као село у списима Степаноса Орбелијана. Насеље је 1951. године добило статус града у оквиру ССР Јерменије, а већ наредне године ту је саграђена велика топионица бакра и молибдена. Фабрика је привукла велики број становника и већ шездесетих година ту је живело више од 4.000 становника. Међутим, фабрика је затворена 1975. и од тада број становника нагло опада. Према подацима статистичке службе Јерменије у граду је 2010. живело свега 303 становника и углавном је реч о јерменским избеглицама из суседног Азербејџана. Запослено је свега 8% становника. Да би спречила одумирање насеља, Влада Јерменије је 1995. потврдила статус града Дастакерту, тако да је он данас по броју становника убедљиво најмања општина и градски центар у Јерменији. У новије време на подручју некадашње топионице гради се мања топионица у којој би се запослило домаће становништво. На 2 km северно од града налази се литографски натпис на стени која се назива Вардапет кар. Види још Сјуник Референце Спољашње везе Влада марза Сјуник
Дастакерт

Дастаке́рт (вірм. Դաստակերտ) — місто на півдні Вірменії, у марзі (області) Сюнік на східних схилах Зангезурського хребта у підніжжя гори Айрі та річки Дастакерт. Відстань до Капана — 127 км, до Єревана — 236 км. Найменше місто Вірменії за кількістю населення. Історія Дастакерт вперше згадується у XII-XIII століттях. Назва Дастакерт запозичена з перської на вірменську мову (перс. دستگرد Dastgerd). Воно означає "зроблено вручну, рукоділля". Примітки Посилання Міста марза Сюнік (англ.) Профіль на geonames[недоступне посилання з квітня 2019] (англ.)
Севан (град)

Севан (на арменски: Սևան) е град разположен в провинция Гегаркуник, Армения. Градът е разположен на брега на езерото Севан. Населението му през 2011 година е 19 229 души. История Население 1990 – 26 951 души 2001 – 18 776 души 2009 – 23 162 души 2011 – 19 229 души Побратимени градове Биси Сен Жорж, Франция (от 7 август 2009) Бродница, Полша (от септември 2010) Източници
Sevan (město)

Sevan (arménsky Սեւան) je město a známá turistická destinace v Arménii. Leží v provincii Gegharkunik na severozápadních březích jezera Sevan. Bylo postaveno v nadmořské výšce 1 905 m n. m., 64 kilometrů od Jerevanu, hlavního města země. Město je obklopené Sevanským národním parkem. Historie Původní osada byla založena roku 1842 ruskými náboženskými exulanty. Do roku 1935 se osada nazývala Jelenovka. Byla pojmenovaná po dceři ruského cara Pavla I. Až do konce 19. století v osadě žili převážně Rusové. Východně od města leží Sevanský poloostrov, který je domovem jednoho z nejpozoruhodnějších příkladů arménské středověké architektury, klášteru Sevanavank z 9. století. V současnosti se klášter, známý svými chačkary, skládá ze dvou části: Surp Arakelots a Surp Astvacacin. Klášter stál původně na jižním břehu malého ostrůvku, avšak následkem umělého vypouštění jezera za vlády Josifa Stalina, hladina klesla asi o 20 metrů a z ostrova se stal poloostrov. Další důležitou náboženskou stavbou je Vaskenianská teologická akademie, otevřená v roce 2004. Sevanský národní park Sevanský národní park byl založen roku 1978 kvůli ochraně Sevanského jezera a přílehlých regionů. Funguje jako výzkumné centrum pro monitorování ekosystémů a zajišťuje různá ochranná opatření. Park leží na území o rozloze 1 501 km². Je obklopený několika horskými pásy. V parku lze nalézt asi 1600 druhů rostlin a 330 živočišných druhů. Park je rozdělen do 3 zón: národní rezervace, rekreační zóna a zóna pro ekonomické účely. Galerie Partnerská města Grenoble, Francie Bussy-Saint-Georges, Francie Brodnica, Polsko Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Sevan, Armenia na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Sevan na Wikimedia Commons Oficiální stránky Jezero a město Sevan na Turistika.cz