Köztársaság tér (Jereván)

A Köztársaság tér (örményül: Հանրապետության հրապարակ) vagy helyi nevén Hraparak („városi tér”) Örményország fővárosának, Jerevánnak központi tere, a Szabadság tér mellett a város legfontosabb tere. Két részből áll: egy ovális körforgalomból és egy trapéz alakú részből, zenélő szökőkutakkal. A teret öt, rózsaszín és sárga tufából épített, örmény motívumukkal díszített főépület veszi körbe. A téren áll többek között az Örmény Történeti Múzeum és az Örmény Nemzeti Galéria, a külügyminisztérium és az Örmény Mariott Hotel épülete. A teret Alekszander Tamanján tervezte 1924-ben. A legtöbb épület az 1950-es évek végére készült el, míg az utolsó épület – az Örmény Nemzeti Galéria – 1977-ben. Az Örmény Szovjet Szocialista Köztársaság alatt Lenin térnek hívták és egy Lenin-szobor állt a téren. Évente kétszer (eredetileg háromszor) tartottak katonai parádékat a téren. Az örmény függetlenség kikiáltását követően a Lenin-szobrot eltávolították és a teret átnevezték. A tér Örményország és a város „legfontosabb civil helye”, Jereván „építészeti fénypontja” és a város „legkiemelkedőbb építészeti együttese”. Deirdre Holding utazó író szerint „kétségtelenül a világ egyik legszebb 20. században készült központi tere”. Felépítése A tér két részből áll. A középen elhelyezkedő ovális körforgalom kövezete felülről nézve egy tradicionális örmény szőnyeghez hasonlít. A trapéz alakú rész a zenélő szökőkúttal az Örmény Történeti Múzeum és az Örmény Nemzeti Galéria előtt található. A teret körülvevő épületek rózsaszín és sárga tufából készültek. A tértől nem messze található a jereváni metró egyik állomása. Története Az évszázadok alatt különböző nagyságú terek foglalták el a város ezen részét. 2003-ban a Köztársaság teret renoválták és egy 18–19. századi réteget tártak fel. A szovjet idők előtti teret Boris Mehrabyan (Megrabov) tervezte 1906–11 között, jereváni terve részeként. A jelenlegi tér terveit Alekszander Tamanján készítette az 1924-es Jereván átépítéséhez készült tervei részeként. Az építkezés 1926-ban kezdődött, a Kormánypalotáéval egyszerre, és tartott az 1950-es évekig, amikor az öt épület utolsó részei is elkészültek. Végső formáját a Nemzeti Galéria 1977-es befejezésével nyerte el. A teret Vlagyimir Iljics Lenin után Lenin térnek (örményül: Լենինի հրապարակ, oroszul: площадь Ленина) nevezték el, akinek szobrát 1940-ben állították fel és ami 1991-ig állt a téren, az örmény függetlenség kikiáltásig. Nevezetességek Épületei Lenin-szobor Szergej Dmitrijevics Merkurov orosz szobrász Vlagyimir Iljics Lenin szovjet vezető hét méteres szobrát 1940. november 24-én avatták fel. A szobor egy 11 méter magas emelvényen állt, és a Nemzet Galéria tervezett helyével szemben helyezkedett el. A szobrot 1991. április 13-án a Szovjetunió hivatalos felbomlása előtt eltávolították talapzatáról, majd „egy teherautóra helyezték – mint egy elhunyt testét – és újra meg újra körbehajtottak vele a téren, mintha nyitott koporsóban lenne”, miközben az emberek éljeneztek. A szobor alapzatául szolgáló emelvény 1996 nyaráig állt a téren, mígnem lebontották. A szobor helyének utóélete Ter-Ghazaryan szerint „miután a Lenin-szobor ledőlt, a Köztársaság tér egyensúlya megbomlott és a szobor helyének üres tere számos javaslat tárgyát képezte, de végül egyik sem valósult meg”. 2000. december 31-én egy 24 méter magas, lámpákkal megvilágított keresztet emeltek a Lenin-szobor talapzatának helyére, ugyanis Örményország és az Örmény apostoli ortodox egyház 2001-ben ünnepelte, hogy az örmények 1700 éve (301-ben) a világon elsőként vették fel a keresztény hitet államvallásként. A keresztet szimbolikusan 1700 darab lámpa világította meg és a megemlékezés évében tartott ünnepségek központja maradt az év során. 2001 végén az ünnepségek végével a keresztet lebontották. Mivel ideiglenes lett felállítva és felállítását sem előzte meg hosszabb vita, szétszerelése is hasonlóképpen zajlott. 2004 februárjában egy hirdetőtábla méretű tévéképernyőn különböző hirdetések futottak a tér üres részén 2006-ig. Javaslatok a szobor pótlására Számos pályázatot tartottak Örményországban, hogy megoldást találjanak a Lenin-szobor hiánya okozta űrnek. Az egyik legnépszerűbb javaslat Szaszuni Dávid (örményül: Սասունցի Դավիթ) szobrának a Köztársaság térre való áthelyezését javasolta. Ter-Ghazaryan szerint az örmény nemzeti hős politikamentes megítélése miatt megfelelő választás lenne, azonban 2013-as írása szerint a jereváni vasútállomás előtt álló szobor áthelyezése „valószínűtlennek tűnik”. Szökőkutak Több üzemen kívül töltött év után a zenélő szökőkutak a francia Aquatique Show International cég körülbelül 1,4 millió euróért renoválta. 2007 szeptemberétől ismét üzemelnek. Karácsonyfa Minden év decemberében karácsonyfát állítanak fel a téren 1950 óta. Ivókút Az Örmény Történeti Múzeum és a Nemzeti Galéria előtt található ivókút avagy pulpulak (örményül: պուլպուլակ, IPA: [pulpuˈlɑk]) hét kis ivókútból áll és 1965-ben lett felállítva, majd 2010-ben felújítva. Események és incidensek Parádék A szovjet idők alatt a téren május 1-jén (a munka ünnepe), május 9-én (a győzelem napja, 1969-ig) és november 7-én (nagy októberi forradalom) tartottak tartottak katonai parádékat. A Szovjet Örményország vezetői a Lenin-szobor alatti pódiumról szemlélték a parádékat. Az utolsó parádékat 1988-ban tartották. Örményország függetlenségét ünneplő katonai parádét először 1996. szeptember 21-én (5. évforduló) tartottak, majd 1999-ben (8. évforduló), 2006-ban (15. évforduló), 2011-ben (20. évforduló), és 2016-ban (25. évforduló). Koncertek 2006. szeptember 30-án a francia–örmény énekes, Charles Aznavour adott koncertet a Köztársaság téren. 2015. április 23-án az örmény–amerikai System of a Down rockbanda először lépett fel az országban. Az ingyenes koncert az örmény népirtás századik évfordulójának emlékére ajánlották és ezrek vettek rajta részt. 2017. június 8-án az orosz hipp-hopp előadó, Timati adott ingyenes koncertet a téren, amelyen több mint 40 000-en vetten részt. Politikai demonstrációk Szovjet időszak 1965. április 24-én egy nagy demonstrációt tartottak a téren és Jereván több pontján az örmény népirtás 50. évfordulóján. 1974 januárjában Razmik Artavazdi Zohrabján, a Nemzeti Egységpárt egy tagja Lenin portréját égette a téren tüntetve ezzel a szovjet uralom ellen. Független Örményország A 2008-as elnökválasztást követően a győztes Szerzs Szargszján 60 000–70 000 fős gyűlést tartott a téren, ahova Jereván és Örményország különböző részeiről szállították buszokkal lelkes támogatóit. Sokan közülük a Szabadság tér felé haladtak, ahol a második helyezett, ellenzéki Levon Ter-Petroszján tartott hasonló eseményt. Levon Ter-Petroszján támogatóinak demonstrációjának márciusi véres feloszlatását követően a teret napokra megszállták az Örmény Fegyveres Erők. 2012. május 4-én az Örmény Köztársaság Párt választási gyűlésén egy ember rágyújtott tucatnyi hidrogénnel töltött óriáslufi mellett, amelyek felrobbantak. Legkevesebb 144 személy sérült meg az incidensben. 2018. április 17-e és 23-a között hatalmas demonstrációk zajlottak a téren követelve Szerzs Szargszján kormányfő lemondását. Nikol Pasinján ellenzéki vezető április 22-ei letartóztatását követően rendőri erők vonultak a térre és tüntetőket vettek őrizetbe. Ezt követően 115–160 000 fős tömeg gyűlt össze a téren és a környező utcákon. Másnap, 23-án Szargszjan lemondását követő tömegünnepély központjává vált. Április 24-én, az örmény népirtás emléknapján tucatnyi tüntető gyűlt össze, hogy megtisztítsa a teret és szomszédos utcákat. Egyéb események 1968-ban Jereván alapításának 2750. évfordulójának ünnepét a téren tartották. Ferenc pápa katolikus egyházfő és II. Karekin, az örmény apostoli ortodox egyház vezetője 2016. június 25-én ökumenikus imát tartott a Köztársaság téren. Az eseményen mintegy 50 000 ember vett részt. 2018. október 21-én Jereván alapításának 2800. évfordulóját nagyszabású eseménysorozattal ünnepelték, mely keretében a tér számos programnak – köztük a gálakoncertnek és a tűzijátéknak – adott helyet. Panorámakép Fordítás Ez a szócikk részben vagy egészben a Republic Square, Yerevan című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Jegyzetek Irodalom Diana K. Ter-Ghazaryan: Civilizing the city center: Symbolic spaces and narratives of the nation in Yerevan's post-Soviet landscape. (angolul) Nationalities Papers, XLI. évf. 4. sz. (2013) 570–589. o. doi Երևանի ընդհանուր նկարագիրը (General description of Yerevan). In Kamsar Avetisyan: Հայրենագիտական էտյուդներ [Notes on Armenian studies]. (örményül) Jereván: Sovetakan grogh. 1979. 72–81. o. Edmond Tigranyan: Երևանի Վ. Ի. Լենինի անվան հրապարակի քաղաքաշինական ասպեկտները [The town-building aspects of V. I. Lenin square in Yerevan]. (örményül) Lraber Hasarakakan Gitutyunneri, 9. sz. (1985) 24–29. o. arch További információk Élő kép a Köztársaság térről