NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Kapan

Kapan (arm. Կապան) – miasto w południowej Armenii, nad rzeką Wochczi. Stolica prowincji Sjunik. Według danych szacunkowych na rok 2022 liczy 41 500 mieszkańców. Historia Historia miejscowości sięga V wieku. W średniowieczu Kapan był stolicą ormiańskiego Królestwa Sjuniku, protektoratu Armenii Bagratydów. W XII-XV w. najeżdżany m.in. przez Seldżuków i Mongołów. Od 1722 Kapan i okolice były miejscem ormiańskich walk wyzwoleńczych przeciw panowaniu Persji Safawidów oraz próbom ekspansji tureckiej. Walkami dowodzili Dawit Bek i Mchitar Sparapet. U schyłku XVIII w. miejscowość znalazła się w strefie wpływów Persji Kadżarów, by po wojnie rosyjsko-perskiej przejść we władanie Rosji. Od 1850 osiedlali się tu Grecy, którzy w 1865 wznieśli cerkiew grecką. Po odzyskaniu niepodległości w 1918 część Armenii, a następnie w okresie obrony przed Sowietami w 1921 część Republiki Górskiej Armenii. Zabytki i pomniki Średniowieczny most (871) Cerkiew grecka pw. św. Katarzyny (1865) Pomnik Dawita Beka, dowódcy ormiańskiej obrony w bitwie o Halidzor w 1727 (1983) Pomnik ludobójstwa Ormian (1988) Pomnik Garegina Nyżdeha (2001) Cmentarz wojenny z czasów wojny o Górski Karabach W najbliższej okolicy miasta znajdują się znaczące zabytki: ormiańskie klasztory Tatew z IX w. i Wahanawank z X–XI w. oraz twierdza Halidzor z XVII w. – miejsce zwycięskiej bitwy Ormian przeciw Turkom w 1727 r. Sport W mieście ma siedzibę klub piłkarski Gandzasar Kapan, wicemistrz Armenii z 2017 i zdobywca Pucharu Armenii z 2018 r. Mecze w roli gospodarza rozgrywa na Stadionie Gandzasar. Urodzeni w Kapanie Arcwik – piosenkarka Dawit Hambarcumian – skoczek do wody, medalista olimpijski Miasta partnerskie Glendale, Stany Zjednoczone Borysów, Białoruś Przypisy
Капан (Јерменија)

Капан (јерм. Կապան) или Кафан је град у Јерменији и административни центар јерменског марза Сјуник. Град се налази на 316 км југоисточно од Јеревана. Са популацијом од 45.000 (2009) највећи је град целог јерменског југа. Етимологија Реч "капан" долази од јерменског глагола "капел" (կապել) што у буквалном преводу значи „затворен“ или „окружен“. Термин је у старијим јерменским географским литературама означавао долину која је са свих страна затворена планинским ланцима. Историја Подручје око Капана се први пут спомиње у V веку као мало сеоце. Древна насеобина се налазила на неких 15 км северозападно од данашњег града. Од X века насеље се постепено претвара у феудални посед и седиште кнезова из династије Џагикјанов. Град је доживео велики процват током XI века када се број становника попео на близу 15 - 20.000 људи. Град су 1103. опустошили и разрушили до темеља Турци Селџуци након чега он губи свој значај и поново се претвара у село. Арапски путописац Аџаиб Адднија из XIII века је у свом делу „Светска чудеса“ описивао Капан као „недоступном месту усред планина и шума са мноштвом замкова“. С'почетка XVIII века у овој области се борбама против персијских и турских завојевача истакао јерменски устаник Давид Бек који је успео да са својом војском ослободи цео Сјуник. Економија Садашњи Капан који је формиран срастањем околних села током XIX века је био и остао центар обојене металургије и рударства (Персијанци су га звали „Мадан“ што значи рудник). Комерцијално искориштавање локалних депозита почело је 1890.-их када је у граду изграђена топионица бакра уз помоћ француских рударских инжењера и капитала. Развијају се и текстилна и инустрија намештаја, а није занемарив ни утицај сточарске производње и трговине. Географија Капан је највећи град у јужној Јерменији. Налази се у источном делу марза Сјуник, у долини реке Вохчи, на југоисточним обронцима Зангезурских планина. Јужно од града се издиже 3.206 m висока планина Хуступ. Градови побратими Борисов, Белорусија Глендејл, Калифорнија, САД Галерија Види још Сјуник Татевски манастир Ваханаванк (манастир) Референце Спољашње везе Профил на geonames (енгл) Профил на World Gazetteer (енгл, фра, нем, шпа)
Kapan

Kapan (armeniska: Կապան), till 1991 känd som (armeniska: Ղափան: Ghapan; ryska: Кафан: Kafan), är huvudorten i Siunikprovinsen i södra Armenien. År 2010 beräknades stadens invånarantal till 45 711 personer. Staden är den mest befolkade i Sjunikprovinsen och södra Armenien. Terrängen runt Kapan är kuperad åt nordost, men åt sydväst är den bergig. Kapan ligger nere i en dal. Kapan är det största samhället i trakten. Omgivningarna runt Kapan är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Kapan är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer. Sport Gandzasar FK (fotbollsklubb) Kommentarer Referenser World Gazeteer: Armenia – World-Gazetteer.com
Раздан

Раздан (на арменски: Հրազդան) е град, административен център на провинция Котайк, Армения. Населението му през 2009 година е 52 949 души. История Население 1990 – 60 839 души 2001 – 43 926 души 2009 – 52 949 души Външни препратки Официален сайт Архив на оригинала от 2017-04-26 в Wayback Machine.
Hrazdan (město)

Hrazdan (arménsky Հրազդան) je hlavní a největší město arménské provincie Kotajk, nacházející se 45 kilometrů severovýchodně od Jerevanu, hlavního města Arménie. Podle odhadu z roku 2011, ve městě žije 53 400 obyvatel, což z Hrazdanu činí 5. největší město v zemi. Od roku 1989 však počet obyvatel klesá. Historie Hrazdan patří mezi města, která byla založena během sovětské vlády. Současné město vzniklo spojením vesnic Achta, Atarbekjan, Jrarat, Kakavadzor a Makravan. Obyvatelé města pocházejí z regionů v západní Arménii a z dnešního Íránu. Během sovětské vlády, mělo město 61 000 obyvatel a podle rozvojového plánu měl počet obyvatel stoupnout až na 120 000. S pádem Sovětského svazu však plán selhal. Geografie Město se nachází v severovýchodní části Arménie. Hraničí s pohořím Pambak na severu a s pohořím Caghkunjats na jihozápadě. Městem protéká řeka Hrazdan, do které se vlévají řeky Marmarik a Aghveran. Průměrná teplota v Hrazdanu je 4,8 °C. Roční množství srážek se pohybuje mezi 715 až 730 milimetry. Průmysl Hrazdan patří mezi nejvíce industrializovaná města v Arménii. Město je domovem vodní elektrárny, postavené v letech 1954 až 1959, dále jedné z největších tepelných elektráren na Kavkazu a cementárny, postavené roku 1970. Galerie Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Hrazdan na anglické Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Hrazdan na Wikimedia Commons Oficiální stránky Armeniapedia.org: Klášter Makravank
Hrasdan

Hrasdan (armenisch Հրազդան, wissenschaftliche Transliteration und englische Transkription Hrazdan, IPA: [həraz'dan]) ist die Hauptstadt der armenischen Provinz Kotajk. Geografie Hrasdan ist die fünftgrößte Stadt Armeniens und hat rund 47.700 Einwohner (Stand 2023), wovon 7.600 in eingemeindeten ländlichen Gebieten leben. Der Name der Stadt und des an ihr vorbeifließenden Flusses Hrasdan geht auf das mittelpersische Wort Phrasdana zurück. Geschichte Im Vorort Makrawan steht die Muttergotteskirche des Klosters Makrawank aus dem 13. Jahrhundert. Eine dazugehörende Kapelle aus dem 11. Jahrhundert und ein Gawit sind nur noch als Ruinen erhalten. Zu Sowjetzeiten war Hrasdan einer der wichtigsten Industriestandorte der Armenischen SSR. Verkehr Die Stadt liegt an der Autobahn M4 zwischen Jerewan und Sewan und an der Bahnstrecke Jerewan–Sotk, die aber wegen der Auseinandersetzungen in Folge Unabhängigkeit Armeniens lange geschlossen war und heute nur noch sporadisch Betrieb aufweist. Galerie Söhne und Töchter der Stadt Sos Hajrapetjan (* 1959), sowjetischer Hockeyspieler Armen Nasarjan (* 1982), Judoka Simon Howhannisjan (* 1994), Sänger Siehe auch Liste der Städte in Armenien Weblinks Einzelnachweise
Hrazdán

Hrazdán (armenio: Հրազդան, anteriormente conocida como Ajta) es una comunidad urbana de Armenia. La ciudad es la capital de la provincia de Kotayk. Historia El nombre Hrazdán se deriva del persa Frazdán. El monasterio de Makravank está localizado en Hrazdán, así como la iglesia de San Astvatsatsin del siglo XIII y una capilla del siglo XI. Durante los años de la Unión Soviética fue una de las ciudades más industrializadas de la República Socialista Soviética de Armenia, llegando a superar los cincuenta mil habitantes. En 1953 se terminó aquí la construcción de un embalse y en 1959 empezó a funcionar una central hidroeléctrica.​ El 30 de junio de 1959 el asentamiento de tipo urbano Ajta se convirtió en ciudad Hrazdán.​​​ En 1966-1969 se construyó aquí una gran central eléctrica, que permitió el desarrollo de la industria.​​​ En 1974 la población de la ciudad era de 33.000 habitantes y había una central hidroeléctrica, una central térmica, una planta química, una fábrica de construcción de viviendas, parte de una fábrica de ropa, una fábrica de productos lácteos y una cervecería. También había aquí una escuela industrial.​ En 1985 la población de la ciudad era de 52.000 habitantes.​ A principios de 1986 finalizó la construcción del ferrocarril hasta esta ciudad y el 11 de enero de 1986 pasó por ella el primer tren. Después de esto, comenzó el tráfico regular de trenes aquí​. Después del estallido del conflicto de Karabaj en 1988-1989, la población armenia comenzó a migrar de Karabaj a República Socialista Soviética de Armenia y la población de la ciudad aumentó. En enero de 1989, la población de la ciudad era de 60,8 mil personas, había una planta química, una planta de construcción de maquinaria, producción de materiales de construcción e industria alimentaria (incluida la vinificación).​ Con una población de 41 875 habitantes en 2011, es la séptima ciudad más grande del país.​ Transporte Hay una estación de tren aquí​​​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Hrazdán.
Hrazdan (ville)

Hrazdan (en arménien Հրազդան ) est une ville d'Arménie située dans le marz de Kotayk, dont elle est la capitale. La population est de 52 855 habitants en 2008. Ce centre industriel est situé à 50 km d'Erevan, sur la rive gauche de la Hrazdan. Le monastère de Makravank est aujourd'hui situé dans ses faubourgs. Histoire Hrazdan est de formation récente et est le résultat de l'intégration à l'ancien village d'Akhta, devenu ville de Hrazdan en 1959, des localités environnantes de Vanatur (alors Atabekyan), Jrarat, Kakavadzor et Makravan en 1963. Hrazdan est devenue la capitale du marz de Kotayk à la création de ce dernier en 1995. Évolution démographique Depuis 1959, l'évolution démographique de Hrazdan a été : Galerie d'images Notes et références Voir aussi Articles connexes Route magistrale 4 Liens externes Site officiel Portail de l’Arménie
Hrazdan

Hrazdan (armenski: Հրազդան, prije Akhta, Akhti, Akhtala, Nizhniye Akhty, Nizhne Akhti, Nerkin Akhta, i Nizhnyaya Akhta) je glavni grad provincije Kotayk u Armeniji. Ime Hrazdan dolazi od srednjoperzijske riječi Frazdan koja je povezana sa zoroastrijskom mitologijom. Hrazdan je s 42.150 stanovnika peti grad u Armeniji po broju stanovnika. Broj stanovnika naglo opada od 1989. kada je bilo 59.000 stanovnika. Za vrijeme SSSR-a je bio jedan od gospodarski najrazvijenijih gradova u Armeniji. U blizini grada se nalazi samostan Makravank iz 13. i crkva sv. Astvatsatsina iz 11. stoljeća.
Hrazdan (stad)

Hrazdan (Armeens: Հրազդան, uitspraak: həraz'dan), tot 1959 Nerkin Achta (Armeens: Ներքին Ախտա) genoemd, is de hoofdstad van de Armeense provincie (marz) Kotayk. De stad ligt aan de linkeroever van de bovenloop van de gelijknamige rivier, op ongeveer 50 kilometer van Jerevan. Met een inwonertal van 43.926 (2001) vormt het de vijfde stad van het land. In de stad bevindt zich het Makravank-klooster, de 13e-eeuwse Sint-Astvatsatsinkerk en een 11e-eeuwse kapel. Geschiedenis De naam 'Hrazdan' is afgeleid van de Middel-Perzische naam Frazdan, een naam die verbonden is met de zoroastrische mythologie. De stad werd gesticht door immigranten uit plaatsen als Sasoen en Kars. In de periode van de Armeense SSR werd de stad omgevormd tot een van de belangrijkste industriële centra van de deelrepubliek.
Razdã

Razdã (em armênio: Հրազդան; romaniz.: Hrazdan) é uma cidade da Armênia, capital da província de Cotaique. História Durante a primeira metade do século XVIII, o território tornou-se parte do Canato de Erevã sob o domínio do Império Afexárida e, mais tarde, sob o Império Cajar da Pérsia. Permaneceu sob o domínio persa até 1827-1828, quando a Armênia Oriental foi cedida ao Império Russo como resultado da Guerra Russo-Persa de 1826-1828 e da assinatura do Tratado de Turcamanchai. Razdã está entre as cidades que foram fundadas e desenvolvidas durante o domínio soviético. A antiga vila de Akhta (ou Nerkin Akhta) - cobrindo as partes do sul da atual Razdã; um território administrativo da RSS da Armênia formado em 1930. Em 1959, a vila de Akhta foi incorporada a um assentamento de tipo urbano conhecido como Razdã. O raion de Akta também foi renomeado como raion de Razdã. Demografia Os residentes de Razdã são originários das regiões de Sassúnia, Carse e Muxe, na Armênia Ocidental, e das regiões de Macu, Salmaste e Coi do atual Irã, que chegaram à Armênia soviética entre 1926-29. Durante o processo de repatriamento, cidadãos de outras regiões da Armênia e armênios da diáspora também foram reassentados em Razdã. Referências
Храздан

Храздан (јерм. Հրազդան, романизован као Раздан) је центар јерменског марза Котајк. Име Храздан долази из персијског од речи Frazdan која има везе са зороастријанском митологијом. Са нешто мање од 53.000 становника је пети град по величини у Јерменији. У току совјетске власти важио је за један од индустријских центара Јерменије. Географија Град је смештен готово у централом делу земље, и са свих страна је окружен планинским врховима. Гроз град протиче истоимена река, иначе отока језера Севан, те два мања потока. Град је смештен на надморској висини која варира од 1.600 до 1.750 m, а од Јеревана је удаљен свега 50 км. Просечна годишња температура је око 6 °C а у току године у просеку падне између 715 и 730 мм талога. Историја Храздан је релативно млад град, формиран у току совјетске владавине. Центар овог региона у периоду између 1930. и 1959. било је сеоце Ахта, које данас предтставља јужно предграђе. Године 1959. село је класификовано као насеље урбаног типа Јерменије и преименовано је у Храздан, а убрзо су граду додата и околна мања насеља (град је и настао спајањем више одвојених насеља). Развојем индустрије град је почео да напредује великим корацима и већ у првим годинама број становника је порастао на 61.000 (а након стицања независности тај број се смањује). Центром марза Котајк је постао у децембру 1995. године. Привреда Још од совјетских времена Храздан је важио за један од индустријски најразвијенијих градове у Јерменији. У близини града је лоцирана једна од највећих термоелектрана у региону, док се на обалама језера Тсовинар налази хидроелектрана (град је велики произвођач електричне енергије). Хразданска фабрика цемента, основана 1970. године је једно од највећих предузећа те врсте у региону "MIKA Cement CJSC". Од осталих привредних објеката треба поменути старе мануфактуре тепиха, затим индустрију електричне опреме и прехрамбене погоне (посебно млечни производи), а развијено је и сточарство (и на његовој бази месна индустрија). Образовање и култура У Храздану се налази велики приватни институт за високо образовање "Hrazdan Humanitarian Institute" у склопу ког постоје три факултета (педагогија, право и економија). Постоје и два центра за средњошколско образовање. Од 1953. у граду се налази и драмско позориште, национална галерија и геолошки музеј. У галеријама историјског музеја налази се више од 4.000 експоната од којих су многи стари између 2 и 3 милиона година. Знаменитости града су: Манастирски комплекс Сурб Степанос (Свети Стефан) из X века; Манастирски комплекс Макараван са две одвојене цркве (X и XIII век); Језеро Тсовинар; Реке Храздан, Мармарик и Агхверан. На 10 км северно од град се налази велики ски комплекс Цакхаџор. Град има и властиту РТВ станицу, Храздан РТВ која је у приватном власништву. Референце Спољашње везе Град Храздан на aneki.com http://www.tiptopglobe.com/city?i=65591&n=Hrazdan#lat=40.06720&lon=44.43610&zoom=7 Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (4. март 2016) Храздан на Армениапедии Попис становништва Јерменије 2001. Национална статистичка служба РЈ. Манастир Макраванк на Арменијапедији.
Hrazdan

Hrazdan (armeniska: Հրազդան , Razdan på Latin och tidigare Achta, Achti, Achtala, Nizjnije Achty och Nerkin Achta) är huvudstaden i Kotajkprovinsen i Armenien. Namnet kommer ifrån det persiska namnet Frazdan som hör ihop med den zorastristiska mytologin. Staden har 52 900 invånare (2009) och är den femte största staden i Armenien räknat i folkmängd. 1989 hade staden 59 000 invånare. Under Sovjettiden var staden en av de högindustrialiserade städerna i Armeniska SSR. Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Hrazdan, 30 maj 2011.
Раздан (місто)

Разда́н (вірм. Հրազդան, до 1959 селище Ахта) — місто у Вірменії, республіканського підпорядкування, центр Разданського району, адміністративний центр марзу (області) Котайк. Місто розташоване на річці Раздан (притока Араксу), відповідно назва походить від річки. Залізничний вузол, центр промисловості. Місто знаходиться за 50 км на північний схід від Єревана та засноване переселенцями із Західної Вірменії — Маку, Салмасту, Сасуну та Карсу. Географія Місто розташоване в зоні степів і рідколісся. Через територію міста протікає річка Раздан і її притоки: Цахкадзор і Какавадзор. У межах міста розташовано Ахбюракське водосховище з об'ємом в 5 млн м³, здане в експлуатацію в 1953 році. На невеликій відстані від міста, в басейні річки Раздан розташовані декілька родовищ: золото-залізоносне, Меградзорське поліметалічне, в тому числі декілька золотоносних, Разданська комплексне, в основному зазначене вмістом сполук заліза, титану, марганцю, фосфору й інших елементів. Клімат Клімат різко-континентальний з помірно-прохолодним, дощовим літом і досить холодною і сніжною зимою. Сумарна кількість опадів в році в середньому становить 550–600 мм, вологість — близько 65%. Абсолютний максимум температури: +33 °С Абсолютний мінімум температури: −38 °С Транспорт На північ від Єревану в 50 км знаходиться залізнична станція. Промисловість Гірничо-хімічний комбінат (з комплексної переробки місцевих нефелінових сієнітів). ГРЕС, ТЕЦ, Атарбекянская ГЕС. Комбінати великопанельного домобудівництва і холодильний, філія швейної фабрики, молочний, пивоварний заводи. Індустріально-технологічний технікум. Пам'ятки Монастирський комплекс Макраванк (XIII ст.) знаходиться в південній частині міста Раздана (котайкскій марз). Головна церква — Св. Богородиці, являє собою купольний зал з двома двоповерховими прибудовами в західній стороні. З південного боку розташована друга однонефної церква. До церкви Св. Богородіци із заходу примикав квадратний в плані притвор, від якого збереглися лише підстави стін. У східній частині монастиря маленьке кладовище з писаними хачкарами. Картинна галерея Монастир Макраванк 13 століття Література Большая советская энциклопедия. — М.: Советская энциклопедия. 1969–1978. З.Коркодян «Население Советской Армении», 1932 год. Посилання Раздан на academic.ru Раздан на diaspora-world.info Температура Раздану Примітки
Jiliza

Jiliza es una localidad del raión de Turmanyan, en la provincia de Lorri, Armenia. Según el censo de 2011, tiene una población de 136 habitantes.​​ Está ubicada al noreste de la provincia, a poca distancia del río Debet —un afluente derecho del río Kurá— y de la frontera con Georgia y la provincia de Tavush. El poblado está situado a una altitud de 1105 metros sobre el nivel del mar, en una zona rica en monumentos históricos armenios.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Jiliza.
Kachachkut

Kachachkut (Armenian: Կաճաճկուտ) is a village in the Lori Province of Armenia. History and Demographics Previously, the village had the name of Sedvi. The first clear information about the population in the village was preserved in the first and last tsarist census of 1897. The population of Katchachkut according to years was as follows. Economy The population is mainly engaged in animal husbandry, horticulture and cultivation. Historical heritage sites In the village, there is a 13th-century monastery. St. Nshan Monastic Complex of Sedvi is located to the south of the village of Kachachkut, in the Sedvi canyon. The monastic complex was built in the 13th century and it consists of St. Nshan Church, which is attached to the chapel, belfry, auxiliary buildings and the remains of the walls. Tourism Kachachkut is a popular destination for hiking and camping. There are forests nearby with blueberries and red raspberries. During the summer season locals collect and sell products to visitors of the village. Gallery References External links Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia
Kachachkut

Kachachkut es una localidad del raión de Turmanyan, en la provincia de Lorri, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 393 habitantes. Se encuentra ubicada al noreste de la provincia, a poca distancia del río Debet —un afluente derecho del río Kurá— y de la frontera con Georgia y la provincia de Tavush.​ Economía y turismo La población local se dedica principalmente a la cría de animales, la horticultura y el cultivo. Durante la temporada de verano, los lugareños recolectan y venden productos a los visitantes del pueblo. En lo referente al turismo, es un destino popular para hacer senderismo y acampar. Hay bosques cercanos donde crecen arándanos azules y frambuesas rojas. Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Kachachkut.
Karashamb

Karashamb (Armenian: Քարաշամբ, also Romanized as K’arashamb and Qarashamb) is a village in the Kotayk Province of Armenia. Karashamb is the site of a major archaeological excavation of a Bronze Age cemetery with a number of barrows. The richest was a "royal" sepulchre where a silver cup, now one of the treasures of the National Museum, was discovered. See also Kotayk Province References Sources Karashamb at GEOnet Names Server Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia
Karashamb

Karashamb es una localidad del raión de Nairi, en la provincia de Kotayk, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 607 habitantes. Se encuentra ubicada al oeste de la provincia, a poca distancia al norte de Ereván y al este de la frontera con la provincia de Aragatsotn.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Karashamb.
Karashamb

Karashamb (in armeno Քարաշամբ?) è un comune dell'Armenia di 718 abitanti (2008) della provincia di Kotayk'. Note Bibliografia (EN) Brady Kiesling, Rediscovering Armenia. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Karashamb Collegamenti esterni (EN) Karashamb sul GEonet Names Service
Карашамб (село)

Карашамб (арм. Քարաշամբ) — село в Котайкской области Армении. География Село расположено в юго-западной части марза, на правом берегу реки Раздан, при автодороге , на расстоянии 26 километров к юго-западу от города Раздан, административного центра области. Абсолютная высота — 1450 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно континентальный, с сухим тёплым летом (Dsb в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет +7,8 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −5,1 °С, самого жаркого месяца (августа) — +20,1 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 984 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (138 мм). Население Численность постоянного населения по состоянию на 1 января 2024 года составляла 742 человека. Достопримечательности Вблизи села находится археологический памятник бронзового века. Примечания