NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Lake Kari

Lake Kari (Armenian: Քարի լիճ, romanized: K’ari lich, lit. 'Rock/Mountain Lake') is a freshwater lake in Armenia located on the slopes of Mount Aragats. It is located 3,185 m above sea level and has a perimeter of 1,150 m. Its depth is up to 8 m, its volume is 375,000 m3, and it has a surface area of 0.12 km2. It formed in a u-shaped valley enclosed by moraines. The water of the lake is limpid and cold and comes mainly from precipitation. It is frozen for 8–9 months a year. According to one theory, the lake is man-made and was used for irrigation purposes in the pre-Urartian period. The lake was previously the source of the Geghadzor River which flows into the plain of Shirak. In the 17th-century, Catholicos Pilippos I ordered the river source closed and connected the lake to the Amberd River, a tributary of the Kasagh. Later, this canal disappeared. There is a cosmic ray station next to the lake, founded in 1943 by physicists Abraham and Artem Alikhanyan. In 1963, the gegharkuni strain of the Sevan trout was artificially introduced to the lake. The fish did not multiply, but they grew at a faster rate than in Lake Sevan. The lake can be reached from the south by the road leading from the village of Agarak; another road starting from the Armenian alphabet monument connects to the main road from the east. The roads are closed by snow during the winter, which can last into late May. The lake is used as a starting point for climbing the southern peak of Mount Aragats. Gallery See also Mount Aragats Rivers and lakes of Armenia References
Lac Kari

Le lac Kari (en arménien Քարի լիճ) est un lac situé entre les pics de l'Aragats, dans le marz d'Aragatsotn en Arménie. Il est principalement alimenté par la fonte des neiges. Une station météorologique a été installée sur sa rive orientale. Voir aussi Articles connexes Aragats Notes et références Portail de l’Arménie Portail des lacs et cours d'eau
Kari (jezero)

Kari (arm. Քարի լիճ) je planinsko glacijalno jezero u Armeniji, smješteno na vrhovima planine Aragats. Nalazi se na nadmorskoj visini od 3185 metara i okruženo je planinskim vrhovima. Ukupna površina jezera je oko 30 ha, duljina obalne linije je 1160 metara, a obujam 375.000 m3. Maksimalna dubina jezera je do 8 metara. Tijekom zime jezero je prekriveno snijegom i ledom. Na istočnim obalama jezera nalazi meteorološka postaja. Tijekom kvartarne glacijacije najviši planinski vrhovi Armenije su bili prekriveni debelim ledenim pokrivačem čije otapanje (počelo prije 9.000 godina) je uvjetovalo nastanak današnjih formi reljefa u planinskim područjima. Jedan od tih glacijalnih oblika reljefa je upravo i jezero Kari na Aragatsu. Izvori Vanjske poveznice
Lago Kari

Il lago Kari (in armeno Քարի լիճ) è un lago montano dell'Armenia situato alle pendici del monte Aragats, formato dall'acqua di disgelo della montagna. Si trova ad un'altitudine di 3.250 m s.l.m. ed ha un perimetro di 1.150 m. Nei pressi del lago è presente una stazione meteorologica. Voci correlate Lago Parz Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su lago Kari
Kari (jezioro)

Kari (arm. Քարի լիճ, Kari Licz) – wysokogórskie jezioro znajdujące się w Armenii, na stoku góry Aragac. Dane geograficzne Jezioro znajduje się na wysokości 3190 metrów n.p.m. (według innych źródeł 3207 metrów n.p.m. lub na wysokości 3402 metrów n.p.m.) na stoku góry Aragac. Ma powierzchnię 30 ha, a jego długość linii brzegowej to 1150 metrów. Największa głębokość jeziora wynosi 9 metrów. Etymologia Nazwa pochodzi z języka ormiańskiego, Kari oznacza kamienne, a licz – jezioro. Przypisy
Lago Cari

O lago Cari (em armênio: Քարի լիճ; romaniz.: K’ari lič, lit. "Lago de Rocha/Montanha") é um lago de água doce na Armênia localizado nas encostas do monte Aragats. Está localizado a 3 185 metros acima do nível do mar e tem um perímetro de 1 150 metros. Sua profundidade é de até oito metros, seu volume é de 375 mil metros quadrados e tem uma área de superfície de 0,12 quilômetro quadrado. Se formou num vale em forma de U cercado por morenas. A água do lago é límpida e fria e vem principalmente da precipitação. Ele fica congelado por 8 a 9 meses por ano. Segundo uma teoria, o lago é artificial e foi usado para fins de irrigação no período pré-urartiano. O lago era anteriormente a fonte do rio Guelazor, que deságua na planície de Xiraque. No século XVII, o católico Filipe I ordenou que a fonte do rio fosse fechada e conectou o lago ao rio Amberde, um tributário do Cassal. Mais tarde, o canal desapareceu. Há uma estação de raios cósmicos próxima ao lago, fundada em 1943 pelos físicos Abraham e Artem Alikhanian. Em 1963, a cepa guelarcuni da truta Salmo ischchan foi introduzida artificialmente no lago. Os peixes não se multiplicaram, mas cresceram num ritmo mais rápido do que no lago Sevã. O lago pode ser alcançado do sul pela estrada que sai da vila de Agaraque; outra estrada que começa no monumento do alfabeto armênio se conecta à estrada principal do leste. As estradas são fechadas pela neve durante o inverno, que pode durar até o final de maio. O lago é usado como ponto de partida para escalar o pico sul do monte Aragats. Referências Bibliografia
Кари (озеро)

Кари (арм. Քարի լիճ, Кари-лич) — высокогорное озеро в Армении, расположенное на склонах горы Арагац. Озеро зимой большей частью покрыто снегом и льдом. Расположено на высоте 3207 м над уровнем моря, на плато, под горными пиками. Длина береговой линии составляет 1150 м, площадь зеркала — 30,0 га, объём — 357 тыс. м³, наибольшая глубина — 8 метров. Озеро имеет ледниковое происхождение. Из Бюракана к нему ведёт асфальтированная дорога. На восточном берегу озера расположена метеорологическая станция. История озера Четвертичное оледенение покрыло горные вершины Армении снежным панцирем, который стал оттаивать около 9 тысяч лет назад. С отступлением последнего ледника началась современная стадия формирования рельефа Армянского нагорья. Она проявилась в форме образования трогов (горных долин, углубленных и выпрямленных отступавшим ледником) и кар (чашеобразных углублений на крутых склонах вершин). Часть подобных углублений впоследствии обозначила акваторию ледниковых озёр Армянского нагорья. В условиях холодного климата высокогорий талый снег не испаряется, а попадает в образовавшиеся при отступлении ледника водоёмы. Каровые озёра есть на Зангезурском, Гегамском, Варденисском и других хребтах. Вулкан Арагац — основное в современной Армении сосредоточение водоёмов. На его склонах насчитывается несколько крупных озёр. Наиболее известное и, пожалуй, одно из самых живописных из них — Кари (с арм. — «каменное»). Естественными плотинами служат нагромождения морен — отложений несортированного материала (от суглинков до валунов), возникших при движении массы льда. Название Своим названием этот бессточный водоём обязан фольклору: по древнейшим поверьям, именно «каменные реки», именуемые курумами, питают озеро. См. также Арагац Гидрография Армении Литература «100 тайн Армении» Примечания
Кари (језеро)

Језеро Кари (јерм. Քարի լիճ, Кари лич) је планинско глацијално језеро у Јерменији (марз Арагацотн), смештено на врховима планине Арагац. Налази се на платоу надморске висине од 3.207 метара и окружено је планинским врховима. Укупна површина језера је око 30 ха, дужина обалске линије је 1.160 метара а запремина 357.000 м³. Максимална дубина језера је до 8 метара. Током зиме језеро је прекривено снегом и ледом. На источним обалама језера налази се метеоролошка станица, а од језера води асфалтиран пут ка југу ка Бјураканској опсерваторији. Током квартарне глацијације највиши планински врхови Јерменије су били прекривени дебелим леденим покривачем чије отапање (почело пре 9.000 година) је условило настанак данашњих форми рељефа у планинским подручјима. Један од тих рецентних глацијалних облика рељефа је управо и језеро Кари на Арагацу. Језеро је настало у некадашњем терминалном басену који су преградиле чеоне морене наталоживши гомилу материјала (од камених блокова до глина) Види још Реке и језера Јерменије Арагац Арагацотн Референце Спољашње везе Природа Армении - Гора Арагац Архивирано на веб-сајту Wayback Machine (14. децембар 2007)
K'ari Lich (sjö i Armenien)

K'ari Lich (armeniska: K’ari Lich) är en sjö i Armenien. Den ligger i provinsen Aragatsotn, i den västra delen av landet, 40 kilometer nordväst om huvudstaden Jerevan. K'ari Lich ligger 3 195 meter över havet. Arean är 0,30 kvadratkilometer. Trakten runt K'ari Lich består i huvudsak av gräsmarker. Runt K'ari Lich är det ganska tätbefolkat, med 60 invånare per kvadratkilometer. Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör K'ari Lich.
Карі (озеро)

Карі (вірм. Քարի) — високогірне озеро у Вірменії, розташоване на схилах гори Арагац. Озеро взимку здебільшого вкрите снігом і льодом. Розташоване на висоті 3207 м над рівнем моря, на плато, під гірськими піками. Довжина берегової лінії становить 1150 м, площа дзеркала — 30 га, об'єм — 357 тис. м³, найбільша глибина — 8 метрів. Озеро має льодовикове походження. З Бюракан до нього веде асфальтована дорога. На східному березі озера розташована метеорологічна станція. Історія Четвертинне заледеніння покрило гірські вершини Вірменії сніжним панциром, який став відтавати близько 9 тисяч років тому. З відступом останнього льодовика почалася сучасна стадія формування рельєфу Вірменського нагір'я. Вона проявилася в формі утворення трогів (річкових долин з коритоподібним поперечним профілем, що утворилися в результаті проходження льодовика) і кар (чашоподібних заглиблень на крутих схилах вершин). Частина подібних заглиблень згодом означила акваторію льодовикових озер Вірменського нагір'я. В умовах холодного клімату високогір'я талий сніг не випаровується, а потрапляє в утворені при відступі льодовика водойми. Карові озера є на Зангезурському, Гегамському, Варденіському та інших хребтах. Вулкан Арагац — основне в сучасній Вірменії зосередження водойм. На його схилах налічується кілька великих озер. Найбільш відоме і, мабуть, одне з наймальовничіших з них — Карі (з вірм. Кам'яне). Природними греблями служать нагромадження морен — скупчень несортованого уламкового матеріалу, який переноситься і відкладається льодовиками. Див. також Арагац
Apaven

Apaven (Armenian: Ապավեն; Azerbaijani: Sarıyar) is a village in the Lori Province of Armenia by the Armenia–Georgia border. The village was populated by Azerbaijanis before the exodus of Azerbaijanis from Armenia after the outbreak of the Nagorno-Karabakh conflict. References External links Apaven at GEOnet Names Server Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia
Apaven

Apaven es una localidad del raión de Tashir, en la provincia de Lorri, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 85 habitantes. Se encuentra ubicada al noroeste de la provincia, a poca distancia del río Debet —un afluente derecho del río Kurá— y de la frontera con Georgia y la provincia de Shirak.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Apaven.
Apaven

Apaven (in armeno Ապավեն?, in passato Sarkar) è un comune dell'Armenia di 137 abitanti (2008) della provincia di Lori. Note Bibliografia (EN) Brady Kiesling, Rediscovering Armenia, 2000. Collegamenti esterni (EN) Apaven, su GEonet Names Service. URL consultato il 1º dicembre 2020 (archiviato dall'url originale il 12 dicembre 2012).
Торосгюх

Торосгюх (на арменски: Թորոսգյուղ) е село и община в Армения, област Ширак. Според Националната статистическа служба на Армения през 2012 г. общината има 308 жители. Демография Броят на населението в годините 1831 – 2004 е както следва: Източници
Torosgyugh

Torosgyugh es una localidad del raión de Ashotsk, en la provincia de Shirak, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 334 habitantes. Se encuentra ubicada al noreste de la provincia, a poca distancia del río Akhurian —afluente del río Aras— y de la frontera con Georgia y la provincia de Lorri.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Torosgyugh.
Торосгюх

Торосгю́х (арм. Թորոսգյուղ) — село в Ширакской области, Армения. С октября 2016 года входит в состав общины Сарапат . География Село расположено в центральной части Ашоцкого района. К западу от Торосгюха находится село Гоговит, к востоку — Лернагюх. История Деревня основана в 1828 году переселенцами из Западной Армении (деревня Верхний Арснакар, Басенский район). Экономика Население занимается скотоводством и земледелием. Демография Родившиеся в селе Торосгюх Айдин Арутюнян (1 июля 1918 — 23 ноября 1990) — участник Великой Отечественной войны, Герой Советского Союза, старший сержант; Ашот Агабабян — депутат парламента Армении с 2003 года. Примечания Ссылки Карта Ашоцкого района (англ.) (арм.)
Бердашен (област Ширак)

Бердашен (на арменски: Բերդաշեն) е село и община в Армения, област Ширак. Според Националната статистическа служба на Армения през 2012 г. има 275 жители. Демография Броят на населението в годините 1886–2004 е както следва: Източници
Berdashen

Berdashen es una localidad del raión de Amasiay, en la provincia de Shirak, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 203 habitantes. Se encuentra ubicada al noroeste de la provincia, a poca distancia del río Akhurian —afluente del río Aras— y de la frontera con Turquía y Georgia.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Berdashen.
Бердашен (Ширак)

Бердашен (арм. Բերդաշեն) — населенный пункт в Армении. Находится в Ширакской области. Расположено на берегу озера Арпи. Вместе с селом Пахакн составляет одноимённую общину. Численность населения — 275 человек (2012, с селом Пахакн). Экономика Основные виды деятельности населения — скотоводство, рыболовство и земледелие. Примечания
Zorats Karer

Zorats Karer (en arménien Զորաց Քարեր), aussi appelé Karahunj (Քարահունջ, « voix des pierres »), est un site mégalithique de la région de Syunik, en Arménie, situé à 3 km au nord de Sissian. Description Zorats Karer est un ensemble de centaines de pierres verticales alignées sur un terrain de 3 ha, à 1 770 m d’altitude. Toutes les pierres du monument sont en basalte et certaines ont des trous. Interprétation Le site serait un ancien observatoire destiné à suivre les mouvements des astres et à mesurer le temps. Karahunj a été comparé à Stonehenge, Carnac et Newgrange, qui ont aussi été interprétés comme des observatoires et de possibles lieux de culte du soleil. Références Voir aussi Avenue mégalithique de Hartashen Articles connexes Musée historique de Sisian Portail du mégalithisme Portail de l’Arménie
Zorac Karer

Zorac Karer, Karahuń, też Carahunge (śpiewające kamienie) – megalityczne struktury, największe w swoim rodzaju w Armenii. Położone w okolicy miasta Sisjan w prowincji Sjunik. Powstały w epoce brązu. Składają się z 223 głazów, z czego 40 tworzy wewnętrzny krąg. Największe głazy ważą do 10 ton. Przypisy
Зорац-Карер

Зорац Карер (вірм. Զորաց Քարեր), також відомий як Караундж (вірм. Քարահունջ) — доісторичний мегалітичний комплекс, розташований неподалік від міста Сісіан марзу (області) Сюнік, Вірменія. Опис Пам’ятка розташована на скелястому мисі біля міста Сісіан. Близько 223 великих кам’яних плит були знайдені в цьому районі. Вони були вивчені групою археологів з Інституту Близькосхідної археології Мюнхенського університету, який опублікував результати своїх досліджень у 2000. Вони прийшли до висновку, що Зорац Карер "переважно був некрополем від середньої бронзової доби до залізної". Мюнхенські археологи додали, що воно могло слугувати «як притулок під час війни», можливо, в елліністичний-римський період (бл. 300 до н. е. - 300 н. е.). Стіни скель і ущільненого ґрунту (суглинку) було побудовано навколо об'єкта з стрімких скель підключаючи до неї для армування: сьогодні тільки ці породи залишаються у вертикальному стані. Близько 80 каменів мають круглий отвір, хоча тільки близько 50 з каменів вижили. Вони становлять інтерес для російських і вірменських археоастрономістів, які вважають, що вони могли б бути використані для астрономічних спостережень. Це було викликано чотирма отворами, що вказують на точку, де сонце сходить у день літнього і чотири інших у місці, де сонце сідає в той же день. Однак, отвори є відносно невивітрілими, тому не можуть бути доісторичного походження. У розташованому неподалік місті Сісіан, є невеликий музей, присвячений здобуткам у цій галузі, у тому числі палеолітичної петрогліфи, знайденим на вершинах гір в районі, а також серйозним артефактам форми поховання бронзової доби пам’ятки з більш ніж 200 валами могил. У 2004 пам’ятка була офіційно названа як Обсерваторія Караундж (Carahunge), за указом Парламенту (постанова № 1095-п, 29 липня, 2004). Альтернативна версія Камені Зорац Карер, іноді також називають Караундж за ім'ям сусіднього села, що стало предметом численних спекуляцій з боку різних авторів, зокрема, Елмою Парсамян з Бюраканської обсерваторії в 1980 і Парісом Геруні, вірменським астрономом. Геруні стверджує, що пам’ятка була "храмом з великою та розвиненою обсерваторією, а також університетом". Він вважає, що храм був присвячений вірменському богу Сонця Арі. Він зробив огляд пам’ятки і стверджує, що їй 7600-4500 років. Галерея Примітки Див. також Туризм у Вірменії Сюнік Мегаліт Стоунхендж Бюраканська астрофізична обсерваторія Посилання armeniainfo.am [Архівовано 18 вересня 2010 у Wayback Machine.]
Argina, Armenia

Argina (Armenian: Արգինա) is a village in the Armavir Province of Armenia. The town was named after the Argina Monastery, which is across the border in Turkey. See also Armavir Province References Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia Kiesling, Brady (June 2000). Rediscovering Armenia: An Archaeological/Touristic Gazetteer and Map Set for the Historical Monuments of Armenia (PDF). Archived (PDF) from the original on 6 November 2021.
Argina

Argina es una localidad del raión de Baghramyan, en la provincia de Armavir, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 534 habitantes. Se encuentra ubicada al oeste de la provincia, cerca del río Aras —el principal afluente del río Kurá— y de la frontera con la provincia de Aragatsotn y con Turquía.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Argina.
Аргина

Аргина (арм. Արգինա) — село в Армавирской области Армении. География Село расположено в северо-западной части марза, к востоку от реки Ахурян, на расстоянии 38 километров к северо-западу от города Армавир, административного центра области. Абсолютная высота — 1255 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно континентальный, влажный (Dfa в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет 8,9 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −6,4 °С, самого жаркого месяца (июля) — 22,1 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 374 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (64 мм). Население Примечания
Аргіна

Аргіна (вірм. Արգինա) — село в марзі Армавір, на заході Вірменії. Село розташоване на лівому березі річки Аракс, по якій проходить кордон з Туреччиною. Село назване на честь монастиря, який розташований на протилежному березі річки Аракс. Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія [Архівовано 16 листопада 2010 у Wayback Machine.](англ.)(вірм.)(рос.)
Fantan (Kotayk)

Fantan es una localidad del raión de Hrazdan, en la provincia de Kotayk, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 930 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, a poca distancia del río Hrazdan —un afluente del río Aras— y de la frontera con las provincias de Aragatsotn y Lorri.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Fantan.
Fantan (Armenia)

Fantan (in armeno Ֆանտան?) è un comune dell'Armenia di 1 068 abitanti (2009) della provincia di Kotayk'. Note Bibliografia (EN) Brady Kiesling, Rediscovering Armenia, 2000. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Fantan Collegamenti esterni (EN) Fantan sul GEonet Names Service
Фантан

Фантан (арм. Ֆանտան) — село в Котайкской области Армении. География Село расположено в юго-западной части марза, у северного подножия горы Гутанасар, при автодороге , на расстоянии 14 километров к юго-юго-востоку от города Раздан, административного центра области. Абсолютная высота — 1800 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно холодный, влажный (Dfb в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет +6,8 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −5,5 °С, самого жаркого месяца (августа) — +18,6 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 1278 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (180 мм). Население Численность постоянного населения по состоянию на 1 января 2024 года составляла 911 человек. Примечания
Fantan

Fantan är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Kotajk, i den centrala delen av landet, 28 kilometer nordost om huvudstaden Jerevan. Fantan ligger 1 801 meter över havet och antalet invånare är 1 019. Terrängen runt Fantan är kuperad, och sluttar västerut. Runt Fantan är det ganska tätbefolkat, med 149 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Hrazdan, 13,4 kilometer nordost om Fantan. Trakten runt Fantan består till största delen av jordbruksmark. Kommentarer Källor
Por, Armenia

Por (Armenian: Փոռ) is a village in the Vayk Municipality of the Vayots Dzor Province of Armenia. It has a 19th-century church and a medieval cemetery. References External links Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia Kiesling, Brady (2005), Rediscovering Armenia: Guide, Yerevan, Armenia: Matit Graphic Design Studio Kiesling, Brady (June 2000). Rediscovering Armenia: An Archaeological/Touristic Gazetteer and Map Set for the Historical Monuments of Armenia (PDF). Archived (PDF) from the original on 6 November 2021.
Por (Vayk)

Por es una localidad del raión de Vayk, en la provincia de Vayots Dzor, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 134 habitantes. Se encuentra ubicada al sur de la provincia, a poca distancia del río Arpa —afluente del río Aras— y de la frontera con la República Autónoma de Najichevan (Azerbaiyán) y la provincia de Syunik.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Por.
Пор (Армения)

Пор (арм. Փոռ) — село в Вайоцдзорской области Армении. География Село расположено в южной части марза, к югу от реки Арпы, на расстоянии 27 километров к юго-востоку от города Ехегнадзор, административного центра области. Абсолютная высота — 1510 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно холодный, влажный (Dfb в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет 9,2 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −3,9 °С, самого жаркого месяца (июля) — 21,5 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 400 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (69 мм). Население Примечания
Пор (Вірменія)

Пор (вірм. Փոռ) — село в марзі Вайоц-Дзор, на півдні Вірменії. Село розташоване за 8 км на південь від міста Вайк та за 25 км на південний схід від міста Єхегнадзор. Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія(англ.)(вірм.)(рос.) Примітки
Garegin Nzhdeh Square (Yerevan Metro)

Garegin Nzhdeh Square (Armenian: Գարեգին Նժդեհի Հրապարակ) is a Yerevan Metro station, opened on December 31, 1986. It is located in the Shengavit District and has exits to Garegin Nzhdeh Square, Garegin Nzhdeh Street, and Bagratunyats Avenue. Until 1992, it was called "Spandaryan Square" after the Soviet revolutionary Suren Spandaryan, then it was renamed in honor of Garegin Nzhdeh, an Armenian statesman and military commander. Station design The architect of the station is the Honored Architect of the Armenian SSR Levon Gevorgyan, and the main designer is Ilya Manucharyan. The station features arched passages between the pylons, leading to the side halls from the central one. The pylons themselves are faced with dark brown granite]and decorated with portraits of historical Armenian figures, including Garegin Nzhdeh himself. Gallery References