NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Templo de Garni

O Templo de Garni (em armênio/arménio: Գառնիի հեթանոսական տաճար, Gařnii het’anosakan tačar, lit. "templo pagão de Garni") é um templo clássico helênico localizado na cidade de Garni, na Armênia. Construído em algum período do século II ou I a.C., foi reconstruído na década de 1970. É o único templo de colunata greco-romano no atual território armênio. É talvez o símbolo e estrutura mais conhecido da era pré-cristã da Armênia. Foi provavelmente construído durante o reinado de Tiridates I no século I a.C. como templo ao deus sol Mir. Com a conversão da Armênia em uma nação cristã no começo do século IV, foi convertido para uma casa de verão de Cusaroducta, irmã do rei Tiridates IV (r. 298–330). De acordo com alguns acadêmicos, o local talvez nunca tenha sido um templo mas sim uma tumba que sobreviveu a uma onda de destruição de templos pagãos. Foi quase que totalmente destruído em um terremoto em 1679. Interesse no local no século XIX levou a sua reconstrução entre 1969 e 1975. Acabou se tornando uma das principais atrações turísticas da Armênia e um dos santuários centrais do neopaganismo armênio. Imagens Vista panorâmica frontal do templo Referências
Templet i Garni

Templet i Garni (armeniska: Գառնու տաճար) är ett tempel i Armenien, tillägnat solguden Mher, troligen uppfört under första århundradet e.Kr. av den armeniske kungen Trdat I. Det är beläget 28 kilometer från Jerevan i Kotajk-regionen och Azatflodens dalgång, nära byn Garni. Bilder Källor Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Templet i Garni.
Храм Гарні

Ґарні (вірм. Գառնի, [gařní]) — одна з найвідоміших старовинних фортець Вірменії. Ще з ранньої бронзової доби, оцінюючи цю природну неприступну скелясту височину на правому березі річки Азат, людина жила і будувала тут. У Ґарні знайдені останки типової для ранньої бронзової доби циклопичної фортечної стіни, круглі житла та робочі інструменти. Вірменські літописці будівництво фортеці Ґарні пов'язують з правнуком прародителя вірменського народу — Хайка — Гегамом, що, збудувавши фортецю, назвав її на честь свого онука — Ґарніка. В одному літописі XIV століття, який дійшов до нас, рік заснування фортеці вказаний 2166 р. до Р. Х. Однак перші достовірні відомості ми дізнаємося зі знайденої у 1963 р. поблизу храму урартського клинопису на стелі-вішапакарі (камінь дракона), зробленої царем Урарту Аргішті I (781-760 рр. до н. е.). В ньому розповідається: Халдовою величчю Аргішті каже: завоював я країну Гіарніані країну правителя Сілуні. З ворожих гір коли я повернувся, чоловіків та жінок я викрав. З цього клинопису стає зрозуміло, що країна та фортеця «Гіарніані» існували ще у доурартський період. Про це свідчить також і стела-вішапакар, на якій зроблений напис. Ці стели були пов'язані з культом води, розповсюдженим на території Гегамських гір у доурартський період. Зараз цю стелу можна побачити справа від храму, знизу, на невеликому майданчику. Наступні достовірні відомості про Ґарні пише римський історик I століття Корнелій Тацит, який описує, як 51 р. в боротьбі за вірменський престол син царя Іберії Фарасмана — Радоміст, не зумів взяти фортецю Ґарні, викликає на переговори свого дядька, який переховувався — вірменського царя Мітрідата, наперед поклявшись не вбивати його ані мечем, ані отрутою. Однак душить його під килимами біля входу у фортецю. З цієї історії стає відомо, що вже у I столітті від Р. Х. Ґарні був неприступною фортецею. 59 р. під час походу на Вірменію, Корбулон разом зі столицею Арташатом зруйнував також літню резиденцію вірменських царів — фортецю Ґарні. У 76 р. фортецю перебудував засновник вірменської лінії царської династії Аршакидів Тірідат I (63—68). Про це свідчить знайдений у 1945 р. відомим вірменським живописцем М. Сарьяном камінь з написом давньогрецькою мовою. Вже у IV столітті Ґарні згадується як село — резиденція єпископа, а в іноземних літописцях пізнішого періоду — як місто. Галерея Див. також Гегард Туризм у Вірменії Котайк Елліністичний період Посилання Опис храму в Ґарні [Архівовано 3 березня 2016 у Wayback Machine.](рос.)
Darbnik

Darbnik es una localidad del raión de Masis, en la provincia de Ararat, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 1214 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, cerca del río Aras —el principal afluente del río Kurá— y a poca distancia al sur de Ereván y al este de la frontera con Turquía y con la provincia de Armavir.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Darbnik.
Darbnik

Darbnik (in armeno Դարբնիկ?, in passato Malyye Demurchi, Pokr Shorlu Demurchi e Demurchi) è un comune dell'Armenia di 1 141 abitanti (2008) della provincia di Ararat. Note Bibliografia (EN) Brady Kiesling, Rediscovering Armenia, 2000, p. . Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Darbnik Collegamenti esterni (EN) Darbnik sul GEonet Names Service
Дарбник

Дарбник (арм. Դարբնիկ, с 1935 по 1991 г. - Демурчи) — село в Араратской области Армении. Основано в 1880 году под названием "Шоллу-Демурчи малое" путём отделения от села Шоллу-Демурчи. География Село расположено в северо-западной части марза, на правом берегу реки Раздан, при автодороге , на расстоянии 23 километров к северо-западу от города Арташат, административного центра области. Абсолютная высота — 830 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как семиаридный (BSk в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет 12,5 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −2,6 °С, самого жаркого месяца (июля) — 26 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 293 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (49 мм). История Иван Шопен отмечал, что согласно сведениям из "Камерального описания", составленного в 1829-1831 годах, в селе Дамирчи-шолли Зангибасарского магала Эриванской провинции проживало 338 человек, все - мусульмане ("мюгаммедане"). По данным «Сборника сведений о Кавказе» за 1880 год в селе Шорлу-Демурчи Эриванского уезда по сведениям 1873 года было 125 дворов и проживало 1400 азербайджанцев (указаны как «татары»), которые были шиитами. Также в селе была расположена мечеть. По данным Кавказского календаря на 1912 год, в селе Шорлу-Демурчи Эриванского уезда проживало 1454 человек, в основном азербайджанцев, указанных как «татары». В 1918 году в результате армяно-азербайджанской войны азербайджанское население села было изгнано и вернулось только после установления в Армении советской власти, в 1922 году. 3 января 1935 года село Покр Шорлу-Демурчи было переименовано в Демурчи. В ноябре-октябре 1988 года в ходе Карабахского конфликта между Арменией и Азербайджаном, азербайджанское население вынуждено было покинуть родное село. 19 апреля 1991 года село было переименовано в Дарбник. Население Примечания
Дарбнік

Дарбнік (вірм. Դարբնիկ) — село в марзі Арарат, у центрі Вірменії. Село розташоване за 7 км на північний захід від міста Масіс, за 9 км на південний схід від міста Вагаршапат сусіднього марзу Армавір, за 1 км на захід від села Даштаван, за 2 км на захід від села Дзорак та за 1 км на південь від села Айаніст. Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія [Архівовано 16 листопада 2010 у Wayback Machine.](англ.)(вірм.)(рос.)
Mirak (Aragats)

Mirak es una localidad del raión de Aragats, en la provincia de Aragatsotn, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 125 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, cerca de la frontera con las provincias de Lorri y Shirak.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Mirak.
Mirak (Armenia)

Mirak (in armeno Միրաք?, anche chiamato Miraq; precedentemente Miriak) è un comune dell'Armenia di 90 abitanti (2001) della provincia di Aragatsotn. Bibliografia Brady Kiesling, Rediscovering Armenia, pagina 22. Collegamenti esterni (EN) Mirak sul GEOnet Names Service (EN) Risultati del censimento armeno del 2001 dell'ARMSTAT
Мирак (село)

Мирак (арм. Միրաք) — село в Арагацотнской области Армении. География Село расположено в северной части марза, на левом берегу реки Касах, на расстоянии 37 километров к северо-северо-западу (NNW) от города Аштарак, административного центра области. Абсолютная высота — 2025 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно холодный, влажный (Dfb в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет 4,4 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −7,4 °С, самого жаркого месяца (августа) — 15,6 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 548 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (96 мм). Население Примечания
Мірак

Мірак (вірм. Միրաք) — село в марзі Арагацотн, на північному заході Вірменії. Село розташоване за 6 км на північ від міста Апарана та за 3 км на південний захід від села Мелікгюх. Сільська церква V століття в руїнах. Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія [Архівовано 16 листопада 2010 у Wayback Machine.](англ.)(вірм.)(рос.)
Lorut

Lorut es una localidad del raión de Turmanyan, en la provincia de Lorri, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 843 habitantes. Se encuentra ubicada al noreste de la provincia, a poca distancia del río Debet —un afluente derecho del río Kurá— y de la frontera con Georgia y la provincia de Tavush.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Lorut.
Lorut

Lorut (armeniska: Լորուտ) är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Lori, i den norra delen av landet, 90 kilometer norr om huvudstaden Jerevan. Lorut ligger 1 499 meter över havet och antalet invånare är 1 101. Terrängen runt Lorut är kuperad. Närmaste större samhälle är Odzun, 18,5 kilometer nordväst om Lorut. Omgivningarna runt Lorut är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Lorut är det ganska tätbefolkat, med 72 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Akner (Goris)

Akner es una localidad del raión de Goris, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 1374 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro-este de la provincia, a poca distancia del río Vorotán —afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Akner.
Akner (Syunik)

Akner (en arménien Ակներ ; anciennement Brun) est une communauté rurale du marz de Syunik en Arménie. En 2011, elle compte 1 349 habitants. Géographie Situation Akner est située à 4 km de Goris et à 69 km de Kapan, la capitale régionale. Topographie L'altitude moyenne d'Akner est de 1 700 m. Territoire La communauté couvre 3 952 hectares, dont : 3 733 ha de terrains agricoles ; 7 ha de terrains industriels ; 2 ha alloués aux infrastructures énergétiques, de transport, de communication, etc. ; 2 ha d'aires protégées ; 7 ha d'eau. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) d'Akner est depuis 2008 Spartak Minasyan. Économie L'économie de la communauté repose principalement sur l'agriculture. Démographie Notes et références Portail de l’Arménie
Akner (Syunik)

Akner (in armeno Ակներ; precedentemente Brun/Brrun, in armeno Բռուն) è un comune dell'Armenia, precisamente della provincia di Syunik; nel 2010, ovvero nell'ultimo censimento, si contavano 1.338 abitanti. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Akner
Aravus

Aravus es una localidad del raión de Goris, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 171 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro-este de la provincia, a poca distancia del río Vorotán —afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Aravus.
Aravus

Aravus (en arménien Արավուս) est une communauté rurale du marz de Syunik en Arménie. En 2011, elle compte 184 habitants. Géographie Situation Aravus est située à 22 km de Goris et à 87 km de Kapan, la capitale régionale. Topographie L'altitude moyenne d'Aravus est de 1 390 m. Territoire La communauté couvre 443 hectares, dont : 410 ha de terrains agricoles ; 1 ha de terrains industriels ; 1 ha alloués aux infrastructures énergétiques, de transport, de communication, etc. ; 1 ha d'aires protégées ; 3 ha d'eau. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) d'Aravus est depuis 2005 Argam Hovsepyan. Économie L'économie de la communauté repose principalement sur l'agriculture. Démographie Notes et références Portail de l’Arménie
Bardzravan

Bardzravan es una localidad del raión de Goris, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 146 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro-este de la provincia, a poca distancia del río Vorotán —afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Bardzravan.
Eurasia International University

Eurasia International University (EIU, arménsky Եվրասիա միջազգային համալսարան) je vysoká škola, která byla založena v Jerevanu v roce 1996 pod jménem Mchitar-Gosch. V roce 2004 byl název změněn na současný Eurasia International University. Je to soukromá univerzita a byla jednou z prvních arménských univerzit, která provedla boloňskou reformu. Vyučuje se zde právo, ekonomie a cizí jazyky. Učitelé a instruktoři, kteří učí na univerzitě, jsou absolventi American University of Armenia a Státní univerzity. Univerzita nabízí také magisterské studium a spolupracuje se zahraničními univerzitami. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Eurasia International University na německé Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Eurasia International University na Wikimedia Commons Oficiální stránky univerzity
Eurasia International University

Die Eurasia International University (EIU, armenisch Եվրասիա միջազգային համալսարան Yevrasia mijazgayin hamalsaran, ԵՄՀ) wurde in Jerewan, Armenien, als Mchitar-Gosch-Universität im Jahre 1997 gegründet. Im Jahre 2004 wurde der Name in den jetzigen geändert. Sie befindet sich im Jerewaner Stadtbezirk Kanaker-Sejtun im Nordwesten der Stadt. Die Internationale Universität Eurasia ist eine private Hochschule und war eine der ersten armenischen Universitäten, die Bologna-Reformen durchgeführt hat. Man unterrichtet in der Internationalen Universität Eurasia Rechtswissenschaft, Wirtschaftswissenschaft und fremde Sprachen. Die Lektoren und Dozenten, die in der Universität unterrichten, sind häufig Absolventen der Amerikanischen Universität in Armenien und der Staatsuniversität. Es gibt auch die Möglichkeit für die Studenten den Master Degree zu bekommen. Die Universität arbeitet im Rahmen des Programms Erasmus+ mit ausländischen Universitäten zusammen. Siehe auch Liste der Universitäten in Armenien Weblinks Website der Eurasia International University (armenisch, englisch) Einzelnachweise
Eurasia International University

Eurasia International University (EIU) (Armenian: Եվրասիա միջազգային համալսարան, romanized: Yevrasia mijazgayin hamalsaran) is a private and accredited institution of higher education, established in 1996 and headquartered in Yerevan. History Since 2004, EIU transitioned to the credit model which made the instruction compatible with the European Higher Education Area Standards and Bologna Agreement. EIU offers education at graduate and undergraduate levels in Law, Management, and Foreign Languages. EIU maintains various cooperation agreements with both regional and international universities. After completing their studies, EIU students are awarded state diplomas by the Ministry of Education and Science. Following graduation, the university also grants diploma supplements, which correspond to the standards set forth by the European Commission, the Council of Europe and UNESCO-CEPES. Mobility programs Eurasia International University operates several exchange programs. The European Union offers scholarships in support of these. Some programs include: Warsaw University of Life Sciences Warsaw School of Economics Middle-East University in Turkey Masaryk University in Czech Republic Mykolas Romeris University in Vilnius Aristotle University of Thessaloniki Santiago de Compostela University in Spain University of Valencia in Spain Cyprus Technological University Alexander Technological Educational Institute of Thessaloniki in Greece Jagiellonian University in Poland University of Lodz in Poland See also Education in Armenia List of universities in Armenia References
Sarigyugh

Sarigyugh es una localidad del raión de Ijevan, en la provincia de Tavush, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 1226 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro de la provincia, a poca distancia del río Agstev —cuenca hidrográfica del río Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Sarigyugh.
Sarigyugh

Sarigyugh (in armeno Սարիգյուղ?, anche chiamato Sarigyukh e Sarigjugh; precedentemente Srygekh e Srigekh) è un comune dell'Armenia di 1 199 abitanti (2010) della provincia di Tavush. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Sarigyugh Collegamenti esterni (EN) Sarigyugh sul GEOnet Names Service (EN) Sarigyugh sul World Gazetteer (come Sarigyukh) (EN) Risultati del censimento armeno del 2001 dell'ARMSTAT.
Саригюх

Саригю́х (арм. Սարիգյուղ) — село в Тавушской области Армении. На юге от села расположено село Севкар, на западе — село Цахкаван, на севере — село Беркабер, а на востоке проходит граница с Азербайджаном. Главой сельской общины является Комитас Элларян. География Расположено на левом берегу реки Ахстев, на высоте 800 м над уровнем моря, в 19 км к северу от центра — города Иджевана. Около деревни Саригюх есть месторождения бентонитовых глин и магния. Население Часть жителей составляют переселенцы из села Воскеван. Экономика Население занимается животноводством, овощеводством, выращиванием табака и кормовых культур. Достопримечательности В селе расположено необычное дерево, от мощного ствола которого отходят 13 мощных ветвей, превратившихся в самостоятельные деревья, символизирует Иисуса и его учеников. По легенде, так как и Иуда был его учеником, то дерево в 7 лет раз начинает пылать само по себе. В 3 км к юго-востоку от посёлка находятся церковь «Цак» (арм. Ծակ), могильник II—I тыс. до н. э. и кладбище с хачкарами XII—XIII веков. Примечания Ссылки Профиль на geonames (англ.) (недоступная ссылка — история). Профиль на World Gazetteer (англ.). Архивировано из оригинала 9 февраля 2013 года.
Sarigjugh

Sarigjugh (armeniska: Սարիգյուղ) är en ort i Armenien. Innan 10 maj 1951 hette orten Srgjugh (armeniska: Սռիգյուղ). Den ligger i provinsen Tavusj, i den norra delen av landet, 110 kilometer nordost om huvudstaden Jerevan. Sarigjugh ligger 828 meter över havet och antalet invånare är 1 096. Terrängen runt Sarigjugh är huvudsakligen kuperad, men söderut är den bergig. Närmaste större samhälle är Idzjevan, 17,4 kilometer söder om Sarigjugh. Omgivningarna runt Sarigjugh är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Sarigyugh är det ganska tätbefolkat, med 58 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Yenokavan

Yenokavan (Armenian: Ենոքավան) is a village and summer resort in the Ijevan Municipality of the Tavush Province of Armenia. The village is located a few kilometres to the north of the regional capital of Ijevan, close to the main highway. The canyon near the village is lush with forests, rivers and has caves with ancient carvings. The village features the Yell Extreme Park, an adventure park for various extreme sports. A group of adventurers called the "Yell Extreme Park Team", are planning to install the world's longest zip-line in Yenokavan, at the approximate cost of 200,000 USD. Toponymy The village was known as Krdevan until 1935. The village was renamed to Yenokavan in 1935 by the Soviets in honor of Yenok Mkrtumian, the founder of the first Communist party cell in the region. Gallery References External links Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia
Yenokavan

Yenokavan es una localidad del raión de Ijevan, en la provincia de Tavush, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 537 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro de la provincia, a poca distancia del río Agstev —cuenca hidrográfica del río Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Yenokavan.
Enokavan

Enokavan ou Yenokavan (en arménien Ենոքավան ; jusqu'en 1935 Krdevan) est une communauté rurale du marz de Tavush, en Arménie. Elle compte 494 habitants en 2008. Jumelage Enokavan est jumelé avec la commune française de Villecroze depuis le 10 octobre 2016. Notes et références Liens externes Portail de l’Arménie
Yenokavan

Yenokavan (in armeno Ենոքավան?, chiamato anche Enokavan/Enoqavan; fino al 1935 Krdevan) è un comune dell'Armenia di 576 abitanti (2001) della provincia di Tavush. Il paese fu rinominato nel 1935 in onore di Yenok Mkrtumian, che fondò il primo nucleo del partito comunista della regione. Yenokavan si trova pochi chilometri a nord del capoluogo della provincia, Ijevan, presso l'autostrada principale. Il canyon dietro al villaggio ha una foresta lussureggiante, un fiume ed alcune caverne con interessanti incisioni rupestri. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Yenokavan Collegamenti esterni (EN) Yenokavan sul GEOnet Names Service (EN) Risultati del censimento armeno del 2001 dell'ARMSTAT.
Mozrov

Mozrov es una localidad del raión de Eghegnadzor, en la provincia de Vayots Dzor, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 88 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, a poca distancia del río Arpa —afluente del río Aras— y de la frontera con la República Autónoma de Najichevan (Azerbaiyán) y la provincia de Geghark'unik'.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Mozrov.
Мозров

Мозров (арм. Մոզրով) — село в Вайоцдзорской области Армении. География Село расположено в юго-западной части марза, к югу от реки Арпы, на расстоянии 6 километров (по прямой) к юго-западу от города Ехегнадзор, административного центра области. Абсолютная высота — 200 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно холодный, влажный (Dfb в классификации климатов Кёппена). Среднегодовая температура воздуха составляет 8,5 °C. Средняя температура самого холодного месяца (января) составляет −4,4 °С, самого жаркого месяца (июля) — 20,6 °С. Расчётная многолетняя норма атмосферных осадков — 391 мм. Наибольшее количество осадков выпадает в мае (68 мм). Население Примечания
Mozrov (ort)

Mozrov är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Vajots Dzor, i den södra delen av landet, 80 kilometer sydost om huvudstaden Jerevan. Mozrov ligger 1 601 meter över havet och antalet invånare är 102. Terrängen runt Mozrov är kuperad österut, men västerut är den bergig. Terrängen runt Mozrov sluttar norrut. Närmaste större samhälle är Yeghegnadzor, 7,3 kilometer nordost om Mozrov. Trakten runt Mozrov består i huvudsak av gräsmarker. Runt Mozrov är det ganska glesbefolkat, med 28 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Мозров

Мозров (вірм. Մոզրով) — село в марзі Вайоц-Дзор, на півдні Вірменії. Село підпорядковується сільраді сусіднього села Гнишік. Примітки Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія [Архівовано 16 листопада 2010 у Wayback Machine.](англ.)(вірм.)(рос.)