Ani

Ani (örményül: Անի, ógörög: Ἄνιον, latinul: Abnicum) a középkori Örményország fővárosa volt 961 és 1045 között. Romjai a mai Törökország Kars tartományában találhatók, közvetlenül az örmény határ mellett, megközelítőleg 1340 méteres tengerszint feletti magasságban. A várost gyakran emlegették az „1001 templom városaként”, bár a számuk ennél jóval kevesebb lehetett. Mostanáig 50 templomát, 33 barlangkápolnáját és 20 kápolnáját tárták fel a régészek, köztük a legjelentőseb a katedrálisa, mely a románkori, koragótikus európai építészet jegyeit is felmutatja. Áni több kereskedelmi út mentén helyezkedett el, vallási épületei, palotája, erődrendszere kiemelte a korabeli Örményország többi városa közül. Fénykorában a világ legnagyobb városai közé tartozhatott 100 000 fős lakosságával, bár a terület korlátai miatt történészek ezt a becslést megkérdőjelezik. Az örménység jelentős kulturális, vallási szimbóluma, az egyik legláthatóbb és „kézzelfoghatóbb” emléke a múltbeli örmény nagyságnak. A romváros menti szurdokban folyik az Araksz (törökül: Aras) folyóba ömlő Ahurján, amely a két ország közötti határt képezi. A helyszínt 2016-ban a világörökség részévé nyilvánították. Fekvése Az Örmény-felföld középső régiójának északi részén, egy háromszög alakú területen állt 1340 méter tengerszint feletti magasságban. Természetes védelmet nyújtott számára keleti oldalán az Ahurján folyó szurdoka, a nyugati oldalán a Bostanlar, vagy Cahkotsadzor völgye, északi oldalán pedig kettős védfala védte. A Selyemút mentén álló erődváros fénykorában az egyik meghatározó gazdasági csomópont volt. Története A Római Birodalom idején még Abnicum néven ismerték. A 10. században vált jelentős várossá, III. Asot uralkodása alatt, aki 961-ben a Bagratida Örményország fővárosává tette. Itt volt az örmény királyi udvar, több nagyszerű templom, székesegyház, a Szent Megváltó kerek temploma, Gagik király kör alakú, háromárkádos temploma. Amikor a Bizánci Birodalom uralma alá került 1045-ben, igen népes városnak számított: „az 1001 templom városaként” ismerték, voltak olyan időszakok, amikor százezernél is több lakosa volt. A bizánci uralom rövid volt, a várost 1064-ben a szeldzsuk törökök foglalták el. Ezután Ánit sorban érték a támadások. A grúzok 1125 és 1209 között ötször foglalták el, majd 1239-ben a mongolok is, és a rombolást 1319-ben egy földrengés tette teljessé. A 14. században lakosai lassan elhagyták. A területet 1534-ben az Oszmán Birodalom kebelezte be. Az oszmánok megjelenése, valamint a perzsa dinasztiákkal vívott folyamatos harcok a régiót hadszíntérré változtatták, mely a város további pusztulását eredményezte. Áni végleges elnéptelenedése a 17. századra tehető. A terület 1878 és 1917 között az Orosz Birodalom uralma alatt állt, ekkor kezdhették meg az ásatásokat. A város viszonylag jó állapotban fennmaradt középkori örmény épületeiről híres, bár a törökök időnként erőfeszítéseket tesznek, hogy „újjáépítsék” a romokat, kevés tekintettel értékükre és örmény hagyományaikra. Romokban megőrződött neves épületei: az 1010-ben elkészült, a II. Smbat király építtette kettős védőfal a katedrális, építése II. Smbat király uralkodása alatt 985-989 körül kezdődött, és 992-1001 között fejeződött be I. Gagik bagratida örmény király feleségének megbízásából. Építésze Trdat volt, aki az Áni Szent Gergely-templomot is tervezte, és aki aktívan részt vett a konstantinápolyi Hagia Szophia javítási munkálataiban is. az 1031-ben épült Szent Apostolok-templom (Surp Arak'elots) a Szent Megváltó-templom (Surp Amenap'rkitch), melyet 1034 és 1036 közt Abigharib Pahlavuni herceg építtetett, a konstantinápolyi látogatásakor szerzett Szent Kereszt-ereklye méltó helyen való őrzésére. Kupoláját 1192-ben újjáépíttették, majd 1342 kijavították. Keleti felét egy 1957-es vihar pusztította el. a Tigran Honents által épített, 1215-ben befejezett Világosító Szent Gergely-templom Többek közt fennmaradt egy nagy, valószínűleg 12–13. században készült palota. Galéria Jegyzetek Források Virtuális Ani Ani Leírás, fotók angolul Történelmi részletek angolul Archiválva 2007. december 4-i dátummal a Wayback Machine-ben Türkinfo: [1] Kapcsolódó szócikkek Ani királyainak listája