NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Samostan Neguc

Samostan Neguc (armensko Նեղուցի վանք) je samostan, ustanovljen v 10. ali 11. stoletju, ki se nahaja na jasi na pobočju hriba s pogledom na dolino in vas Arzakan v provinci Kotajk v Armeniji. Stoji približno 2 km severozahodno od središča vasi. V bližini so še druge cerkve, predvsem ruševine samostana/cerkve Guki Vank iz 13. stoletja, ruševine cerkve S. Astvacacine (1207) in ruševine cerkve Surb Gevorg iz 13. stoletja. Arhitektura Samostan sestavlja cerkev S. Astvacacine (Sveta Mati Božja) z velikim sosednjim gavitom. Južno od cerkve in gavita ter v njuni neposredni bližini so ostanki pravokotne vdolbine stavbe, ki je nekoč obsegala dve sobi. Tu so ostanki velikih vrat in štirih stebrov. Morda je služila kot majhna cerkev z gavitom. Vzhodno od glavne cerkve se na hribu razprostira srednjeveško pokopališče z majhno kapelico. S. Astvacacina ima tri stene, ki so ostale nedotaknjene, medtem ko sta se južna stena ter večina tamburja in kupole že sesedla. Struktura je v primerjavi s sosednjim gavitom razmeroma slabo okrašena. Na severni steni in oltarju ima ozka okna, na južni steni pa je verjetno imela še eno. V gavit cerkve vodi portal z zahoda, neposredno nasproti oltarja. Na severozahodni steni se gavit naslanja na pobočje hriba. Vse prvotne stene, strop in deli kupole so še vedno ohranjeni, medtem ko se zunanjost ni tako dobro ohranila. Dostop v gavit je mogoč skozi glavni in bogato okrašen vhod na južni steni, skozi vhod na nasprotni (severni) steni ali pa iz cerkve S. Astvacacine. Štirje zelo veliki stebri podpirajo obok, ki nosi težo strehe nad njim. Obok kupole je sestavljen iz šestih križajočih se lokov, ki na sredini tvorijo okulus, ki prepušča svetlobo v prostor. Na stenah, stebrih, kapitelih in lokih je več napisov iz 13. stoletja. Na stenah je tudi nekaj velikih nizkoreliefnih rezbarij hačkarjev. Galerija Sklici Bibliografija Kiesling, Brady (junij 2000). Rediscovering Armenia: An Archaeological/Touristic Gazetteer and Map Set for the Historical Monuments of Armenia (PDF). Arhivirano (PDF) iz spletišča dne 6. novembra 2021. Zunanje povezave Armeniapedia: Arzakan Village FindArmenia.com: Neghuts S. Astvatsatsin Monastery
Arpeni

Arpeni (armenisch Արփենի) ist ein Dorf in Armenien. Es liegt auf einer Höhe von 1900 bis 1970 Metern. Informell ist es in Alt- und Neu-Arpeni unterteilt. Das neue Dorf wurde nach dem Erdbeben von 1988 erbaut. Bis 1978 hieß der Ort Palutli oder Palutlu. Im Ort befindet sich eine Kirche aus dem 19. Jahrhundert. Weblinks Union of Communities of Armenia über den Ort (englisch) ԱՎԾ տվյալներ ՀԱՅԱՍՏԱՆԻ ՀԱՆՐԱՊԵՏՈՒԹՅԱՆ ՄԱՐԶԵՐԸ ԹՎԵՐՈՎ,2012 (PDF; 150 kB) Einzelnachweise
Arpeni

Arpeni (Արփենի en idioma armenio) es una aldea en el Marz (región) de Shirak, Armenia. Datos básicos Conocido hasta 1978 como Palutli (Փալութլի armenio), su término municipal está situado a una altitud de entre 1900 y 1970 metros y se encuentra dividido informalmente en los barrios Antiguo y Nuevo. La parte nueva se construyó después del terremoto de 1988. La población que habita en conjunto es de 397 personas. Imágenes Véase también Organización territorial de Armenia Portal:Rural. Contenido relacionado con Rural. Enlaces externos Más información Archivado el 28 de abril de 2025 en Wayback Machine. Localización
Арпени

Арпени́ (арм. Արփենի) — село в Ширакской области, Армения. До 1978 года носило название Палутли (арм. Փալութլի). С октября 2016 года входит в состав общины Сарапат . География Деревня находится на высоте 1900—1970 метров. Неофициально делится на Старую и Новую Арпени. Новая деревня была построена после землетрясения 1988 года. Ближайшие деревни от села Арпени: Торосгюх и Покрашен. Вблизи Арпени находится гора Берд (так называют жители окрестных деревень, а прежнее название — Шиштапа), высота которой 2255 м. На вершине Берда имеется место для молитв, поэтому вершина Берд для жителей окрестных деревень считается священным местом. История Деревня основана в 1852 году переселенцами из Западной Армении (деревня Ирицу, Алашкертский район). На территории деревни в 1910 году завершилось строительство одной из самых больших католических церквей Ашоцкого района (Гукасянский район). В начале 2013 года (февраль-март) под тяжестью снега произошло обрушение крыши в середине церкви. Экономика Население занимается скотоводством и земледелием. Демография Галерея Примечания Ссылки Видеоролик про Арпени (Արփենի գյուղի Համայնքային կենտրոնի բացու) Погода в Арпени (рус.)
Арпені

Арпені (вірм. Արփենի) — село в марзі Ширак, Вірменія. Станом на 2014 рік, населення села становило 399 осіб. Демографія Галерея Примітки Посилання Арпені[недоступне посилання з лютого 2019] Мапа регіону [Архівовано 2 квітня 2015 у Wayback Machine.]
Нигатун

Нигатун (арм. Նիգատուն) — село в Арагацотнской области Армении. География Село расположено в восточной части марза, в верховьях реки Нигатун, на расстоянии приблизительно 12 километров (по прямой) к северу от города Аштарак, административного центра области. Абсолютная высота — 1850 метров над уровнем моря. Климат Климат характеризуется как умеренно холодный, влажный (Dfa в классификации климатов Кёппена). Население Примечания
Нігатун

Нігатун (вірм. Նիգատուն) — колишнє село в марзі Арагацотн, на заході Вірменії. Село підпорядковується сусідньому селу Арташаван. Джерела Національна статистична служба Республіки Вірменія(англ.)(вірм.)(рос.)
Noramut

Noramut es una localidad del raión de Tashir, en la provincia de Lorri, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 62 habitantes. Se encuentra ubicada al noroeste de la provincia, a poca distancia del río Debet —un afluente derecho del río Kurá— y de la frontera con Georgia y la provincia de Shirak.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Noramut.
Hovk

Hovk (Armenian: Հովք) is a village in the Dilijan Municipality of the Tavush Province in Armenia. In 1988–1989 Armenian refugees from Azerbaijan settled in the village; refugees from Getashen, the villages of Shamkhor as well as from Martunashen (present-day Qarabulaq) resettled in the village. Etymology The village was originally known as Haqqikhli. In 1978, it was renamed honor of Azerbaijani poet and dramatist Samed Vurghun (1906-1956), a winner of the Lenin Prize. After the independence of Armenia, on April 3, 1991, by the decision of the Supreme Council of Armenia, Samed Vurghun was renamed Hovk. Gallery References External links Hovk at GEOnet Names Server Report of the results of the 2001 Armenian Census, Statistical Committee of Armenia
Hovk

Hovk es una localidad del raión de Ijevan, en la provincia de Tavush, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 435 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro de la provincia, a poca distancia del río Agstev —cuenca hidrográfica del río Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Toponimia El pueblo se conocía originalmente como Aghkikhlu. En 1978, fue renombrado en honor del poeta y dramaturgo azerí Samad Vurgun (1906-1956), ganador del Premio Lenin.​ Después de la independencia de Armenia, el 3 de abril de 1991, por decisión del Consejo Supremo de Armenia, Samed Vurghun pasó a llamarse Hovk.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Hovk.
Hovk

Hovk (in armeno Հովք?, chiamato anche Hovk'/Hovq; precedentemente Aghkikhlu e Samed Vurghun) è un comune dell'Armenia di 499 abitanti (2001) della provincia di Tavush. Il paese fu rinominato per un certo periodo in onore del poeta e drammaturgo azero Samed Vurghun (1906-1956), vincitore del Premio Lenin. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Hovk Collegamenti esterni (EN) Hovk sul GEOnet Names Service (EN) Risultati del censimento armeno del 2001 dell'ARMSTAT.
Artàxata

Artàxata (en armeni: Արտաշատ, transcripció Artaixat; també apareix esmentada com a Artaxiàsata), fou una ciutat de les planes de la vora de l'Araxes, a la vall del Mont Ararat, que fou fundada pel rei Artaxes I d'Armènia després del 188 aC, probablement el 176 aC, i que va esdevenir capital de l'Armènia Sofene. Era als turons Xor Virap a la vora del lloc on el riu Mecəmawr (Garni) desaigua a l'Araxes. La ciutat estava protegida per l'aigua per tres costats i per una palissada pel quart costat. El seu nom volia dir "Joia d'Arta". Va rebre el seu nom del rei artàxida que la va fundar. És l'actual Yerevan, situada prop de l'antiga ciutat. Artàxata està situada a 8 km de l'actual capital de la província d'Ararat, Artaixat. Tradicionalment el lloc de construcció i la seva configuració es diu que fou idea d'Hanníbal, exiliat a Armènia després del 189. Tenia diversos avantatges sobre Armavir i Ervandashat, anteriors capitals, com estar en millor ruta comercial, i en un lloc de més fàcil defensa. Tigranes II d'Armènia fou derrotat a Artàxata per Lucul·le el 68 aC. Els parts la van atacar sense èxit el 6 aC. Fou ocupada pels romans de Corbuló el 58, i arrasada el 59, però després reconstruïda per orde de Neró vers el 64 o 65 i llavors es va dir breument Neronea o Nerònia; altra vegada fou ocupada pels romans el 163 quan va quedar molt malmesa i va perdre importància. La guarnició romana es va establir a Vagharxapat, ciutat propera que fou després Cenèpolis que va esdevenir la nova capital. Artàxata reduïda a una petita ciutat, fou destruïda totalment pels perses després del 360. El tractat del 387 entre Pèrsia i Roma, establí Artàxata com un dels punts comercials d'intercanvi (n'hi havia tres). Els senyor armenis favorables a Pèrsia la van destruir vers el 450 cap al final de l'aixecament nacional dirigit per Vardanes II Mamiconi (aixecament que fou liquidat el 451). Després ja no es va recuperar. La capital armenia es va establir a Dvin i Artàxata, després del canvi del curs de l'Araxes i unes greus inundacions, fou definitivament abandonada. La seva comarca es deia Eremyan ("Seu dels armenis") del que va derivar el nom de Yerevan. Al segle xx els soviètics hi van fer excavacions i van trobar alguna inscripció romana. Bibliografia Enciclopèdia Irànica: "Artaxata" "Artashat", Gran Enciclopèdia Soviètica, Nova York, 1973, II
Artaxata

Artaxata of Artashat is de oude hoofdstad van het Koninkrijk Armenië, opgericht door koning Artaxias I stichter der Artaxiaden. Het was de hoofdstad van 176 v.Chr. tot 120 na Chr. Geschiedenis Onder de regering van Tigranes II (95-55 v. Chr.) had het Koninkrijk Armenië een andere hoofdstad, namelijk Tigranakert. Tijdens de Romeins-Parthische Oorlog (54-64) werd de stad met grond gelijk gemaakt en onder keizer Nero werd de stad terug opgebouwd en kreeg het de naam Neronia. Bronnen Movses Khorenatsi. History of Armenia, 2.49, p. 164.
Artaxata

Artaxata, oraș din Armenia. A fost întemeiat (c. 188 î.e.n.) de Artaxias I, la sfatul lui Hannibal. Este situat pe valea râului Araxes. Până în secolul 2 î.e.n. este capitala Regatului Armeniei, fiind înlocuit de orașul Caenepolis (sau Vaharșapat), fondat de generalul roman Statius Priscus în 163.
Artasjat (huvudstad)

Artasjat (armeniska: Արտաշատ), helleniserat Artaxata (grekiska: Ἀρτάξατα) var en stor handelsstad och huvudstad i det antika Armenien under kung Artaxias Is regeringsperiod. Stadens namn kommer från persiska och betyder "Artas fröjd". Staden grundades av kung Artaxias I år 176 f.Kr. och var huvudstad mellan 185 f.Kr. och 120 e.Kr. Historia Kung Artaxias I grundade Artasjat vid den plats där floden Achurjan vid denna tid flöt samman med Aras, på de kullar där klostret Khor Virap ligger idag. Han byggde också ett fort, vilket senare omdöptes till Khor Virap och blev känt som den plats där Gregorios Upplysaren fängslades av kung Tiridates III. Staden byggdes på en långsmal kulle som omgavs av vatten på tre sidor och skyddades av en vattengrav och palissaer. Artasjat utvecklades till ett framgångsrikt centrum för internationell handel, med handelsvägar till Persien, Mesopotamien, Kaukasus och Mindre Asien. Artasjats amfiteater byggdes under kung Artavazd II (55-34 BC). Rester av stadsmuren kan fortfarande ses. Under Tigran II:s regering expanderade det armeniska kungariket söderut och västerut och nådde till slut Medelhavet. Artasjat kom därmed att ligga i periferin av riket, varför han uppförde den nya huvudstaden Tigranakert. År 69 före Kristus invaderade den romerske generalen Lucullus Armenien och besegrade Tigrans trupper i utkanten av Tigranakert, varefter han plundrade staden. Ett andra slag utkämpades vid Artasjat, som återfick sin ställning som huvudstad år 60 före Kristus. Arasjat ockuperades av kappadokiska legioner under den romerske generalen Gnaeus Domitius Corbulo, som förstörde staden år 59 efter Kristus som en del av Romersk–partisiska kriget 58–63, vlket ledde till en kortlivad romersk ockupation av Armenien. Efter det att den romerske kejsaren Nero erkänt Tiridates I som kung över Armenien år 66, skänkte han medel och lät byggnadsexperter från Rom hjälpa till att återuppbygga staden, vilken temporärt döptes till "Neronia". Artasjat var Armeniens huvudstad till år 120 efter Kristus, då regeringens säte flyttades till Vagharshapat under Vologases I av Partiens regeringsperiod 117/8–144 efter Kristus. Efter dennes död invaderade romarna under Marcus Statius Priscus Armenien och förstörde delvis Artasjat år 162. Staden fortsatte att vara ett armeniskt politiskt och kulturellt centrum till 369, då det förstördes i grunden av den invaderande sassanidiska persiska armén under kung Shahpour II. Det antika Artasjats exakta plats klarlades under 1920-talet, och arkeologiska utgrävningar påbörjades 1970. Se även Artasjat, den nutida, 1945 grundade, staden Artasjat. Lista över huvudstäder i Armenien Källor Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia, Artaxata, 17 augusti 2018. Artaxata i Iranian Encyclopedia Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Artasjat.
Getahovit

Getahovit es una localidad del raión de Ijevan, en la provincia de Tavush, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 2123 habitantes. Se encuentra ubicada en el centro de la provincia, a poca distancia del río Agstev —cuenca hidrográfica del río Kurá— y de la frontera con Azerbaiyán.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Getahovit.
Getahovit

Getahovit (in armeno Գետահովիտ?; fino al 1978 Tala) è un comune dell'Armenia di 2 193 abitanti (2010) della provincia di Tavush. Note Collegamenti esterni (EN) Getahovit, su GEOnet Names Service. URL consultato il 7 settembre 2020 (archiviato dall'url originale il 12 dicembre 2012). (EN) Getahovit sul World Gazetteer (EN) Risultati del censimento armeno del 2001 dell'ARMSTAT.
Гетаовит

Гетаови́т (арм. Գետահովիտ) — село в центре Тавушской области Армении в низовьях реки Сарнаджур. Главой сельской общины является Саргис Казарян. География Село расположено на реке Сарнаджур, впадающей в реку Агстев, в 2 км к северо-востоку от областного центра — города Иджевана, на высоте 700 м над уровнем моря. Ближайшими сёлами являются Енокаван, Лусадзор, Хаштарак и Лусаовит. Население Предки части местных жителей переселились сюда из близлежащего села Хин Тала, а также сёл Хаченского и Джрабердского районов Арцаха. Экономика Население занимается скотоводством, садоводством, выращиванием овощей, зерна и табака. Памятники истории и культуры В 1,5 км к северо-востоку от Гетаовита находится заброшенное поселение XII—XIII веков Мргашен (арм. Մրգաշեն), где можно увидеть руины церквей и кладбища, а в 11 км к западу — ещё одно заброшенное поселение XII—XIII веков Кырана-Тухт (арм. Կըռանա-Տուխտ). Выдающиеся уроженцы Саргис Казарян Владимир Енгибарян — олимпийский чемпион по боксу Примечания Ссылки Пеший поход по лесам Армении (рус.). Архивировано из оригинала 28 сентября 2009 года. Трекинг по горам Армении (рус.) Пешие походы в горах Армении (рус.). Архивировано из оригинала 25 сентября 2009 года. Профиль на geonames (англ.) (недоступная ссылка — история). Профиль на World Gazetteer (англ.). Архивировано из оригинала 9 февраля 2013 года.
Getahovit

Getahovit är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Tavusj, i den norra delen av landet, 100 kilometer nordost om huvudstaden Jerevan. Getahovit ligger 732 meter över havet och antalet invånare är 2 005. Terrängen runt Getahovit är bergig norrut, men söderut är den kuperad. Getahovit ligger nere i en dal som går i nord-sydlig riktning. Närmaste större samhälle är Idzjevan, 2,2 kilometer söder om Getahovit. Omgivningarna runt Getahovit är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Getahovit är det ganska tätbefolkat, med 58 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Paghakn

Paghakn es una localidad del raión de Amasiay, en la provincia de Shirak, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 83 habitantes. Se encuentra ubicada al noroeste de la provincia, a poca distancia del río Akhurian —afluente del río Aras— y de la frontera con Turquía y Georgia.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Paghakn.
Balak

Balak es una localidad del raión de Sisian, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 174 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, a poca distancia del río Vorotán — afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con la República autónoma de Najichevan (Azerbaiyán).​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Balak.
Balak

Balak ou Bayaq (en arménien Բալաք) est une communauté rurale du marz de Syunik en Arménie. En 2011, elle compte 201 habitants. Géographie Situation Balak est située à 22 km de Sisian et à 126 km de Kapan, la capitale régionale. Topographie L'altitude moyenne de Balak est de 1 700 m. Territoire La communauté couvre 1 030 hectares, dont : 931 ha de terrains agricoles ; 1 ha de terrains industriels ; 1 ha alloués aux infrastructures énergétiques, de transport, de communication, etc. ; 7 ha d'aires protégées ; 55 ha d'eau. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) de Balak est depuis 2005 Sasun Sargsyan, membre du Parti républicain d'Arménie. Économie L'économie de la communauté repose principalement sur l'agriculture. Démographie Notes et références Portail de l’Arménie
Балак (Армения)

Балак (арм. Բալաք) — село в Сюникской области (Армения). География Находится на правом берегу реки Воротан вблизи Ангехакотского водохранилища, близлежащее село Шагат находится к северо-западу в 2 км. Экономика Сырзавод «Балаки лчак» Ссылки ArmStat, Marzes of the Republic of Armenia in figures, 2008 (англ.), (арм.) Перепись населения марза Сюник (англ.) Погода в Балаке Балак на карте wikimapia.org Примечания
Gorayk

Gorayk (Armenian: Գորայք) is a village in Sisian Municipality of the Syunik Province in Armenia. A large reservoir called the Spandaryan Reservoir lies to the southeast of the village. Toponymy The village was previously known as Bazarchay. Demographics The Statistical Committee of Armenia reported the village population as 580 in 2010, down from 632 at the 2001 census. Gallery References
Gorayk

Gorayk es una localidad del raión de Sisian, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 435 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, a poca distancia del río Vorotán — afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con la República autónoma de Najichevan (Azerbaiyán).​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Gorayk.
Gorayk

Gorayk ou Gorayq (en arménien Գորայք ; anciennement Bazarchai) est une communauté rurale du marz de Syunik en Arménie. En 2011, elle compte 428 habitants. Géographie Situation Gorayk est située à 30 km de Sisian et à 127 km de Kapan, la capitale régionale. Topographie L'altitude moyenne de Gorayk est de 2 140 m. Hydrographie Gorayk est située sur la rive occidentale du réservoir Spandaryan. Territoire La communauté couvre 21 685 hectares, dont : 20 715 ha de terrains agricoles ; 97 ha de terrains industriels ; 34 ha alloués aux infrastructures énergétiques, de transport, de communication, etc. ; 8 ha d'aires protégées ; 763 ha d'eau. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) de Gorayk est depuis 2005 Arustam Arustamyan. Économie L'économie de la communauté repose principalement sur l'agriculture. Démographie Notes et références Portail de l’Arménie
Gorajk

Gorajk (armeniska: Գորայք, tidigare Bazartjaj armeniska: Բազարչայ) är en ort i Armenien. Den ligger i provinsen Siunik, i den sydöstra delen av landet, 120 kilometer sydost om huvudstaden Jerevan. Gorajk ligger 2 105 meter över havet och antalet invånare är 1 000. Terrängen runt Gorajk är huvudsakligen kuperad. Gorajk ligger nere i en dal. Runt Gorajk är det ganska glesbefolkat, med 42 invånare per kvadratkilometer.. Närmaste större samhälle är Jermuk, 19,4 kilometer norr om Gorajk. Trakten runt Gorajk består i huvudsak av gräsmarker. Kommentarer Källor
Darbas

Darbas (Armenian: Դարբաս) is a village in the Sisian Municipality of the Syunik Province in Armenia. Economy and culture The school and health clinic in Darbas are the largest and most resourced in the Darbas valley. There are primary schools and basic health clinics in both Darbas and the nearby village of Shamb. Saint Stephen's Church opened in the village in 2010. Municipal administration The village was the center of the Darbas community, which contained the villages of Darbas, the nearby village of Shamb until the June 2017 administrative and territorial reforms, when the village became a part of the Sisian Municipality. The distance between Darbas and Shamb is approximately 8 kilometers by road. Demographics ARMSTAT reported the village's population as 556 at the 2011 census, In the 2001 census, Darbas had a population of 698. Gallery References
Darbas

Darbas es una localidad del raión de Sisian, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 556 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, a poca distancia del río Vorotán — afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con la República autónoma de Najichevan (Azerbaiyán).​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Darbas.
Darbas

Darbas (en arménien Դարբաս) est une communauté rurale du marz de Syunik en Arménie. Comprenant également la localité de Shamb (Շամբ), elle compte 1 213 habitants en 2011. Géographie Situation Darbas est située à 25 km de Sisian et à 129 km de Kapan, la capitale régionale. Topographie L'altitude moyenne de Darbas est de 1 500 m. Hydrographie Le réservoir de Shamb, sur le Vorotan, est situé dans la communauté. Territoire La communauté couvre 2 743 hectares, dont : 2 227 ha de terrains agricoles ; 9 ha de terrains industriels ; 11 ha alloués aux infrastructures énergétiques, de transport, de communication, etc. ; 4 ha d'aires protégées ; 108 ha d'eau. Politique Le maire (ou plus correctement le chef de la communauté) de Darbas est depuis 2012 Mayis Mirzoyan. Économie L'économie de la communauté repose principalement sur l'agriculture. Démographie Notes et références Portail de l’Arménie
Bnunis

Bnunis es una localidad del raión de Sisian, en la provincia de Syunik, Armenia, con una población censada en octubre de 2011 de 176 habitantes. Se encuentra ubicada al norte de la provincia, a poca distancia del río Vorotán — afluente del río Aras, el cual, a su vez, lo es del Kurá— y de la frontera con la República autónoma de Najichevan (Azerbaiyán).​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Bnunis.