NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Jaca

Jaca (arag. Chaca) – miasto w północnowschodniej Hiszpanii, położone w prowincji Huesca, niedaleko granicy z Francją. Miasto 4-krotnie ubiegało się o organizację zimowych igrzysk olimpijskich w 1998, 2002, 2010 i w 2014. Dwukrotnie odbyła się tu zimowa uniwersjada, w latach 1981 i 1995. Historia i zabytki Na przełomie VIII i IX wieku wraz z otaczającym terytorium (Jacetania) współtworzyło Marchię Hiszpańską; odniesiono tutaj jedno z pierwszych zwycięstw nad Maurami. Miasto miało strategiczne znaczenie przez 1200 lat, jako broniące wstępu do Pirenejów Aragońskich. Najważniejszym zabytkiem miasta jest ogromna nisko położona katedra św. Piotra, której budowę rozpoczęto w XI wieku za czasów panowania króla Aragonii Ramira I − jedna z najstarszych w całej Hiszpanii. W katedrze zachowały się m.in. freski w stylu romańskim, renesansowe rzeźby i imponujący ołtarz w stylu plateresco. W XVI wieku celem obrony przed Francją w mieście zbudowano twierdzę (hiszp. Ciudadela de Jaca). W 2003 roku na bronionym w przeszłości szlaku wybudowano Tunel Somport łączący Hiszpanię i Francję. Sport CH Jaca − klub hokejowy Miasta partnerskie Almería, Hiszpania Elche, Hiszpania Oloron-Sainte-Marie, Francja Przypisy
Jaca

Jaca este un oraș cu 11,916 loc. (în 2007) situat pe Drumul lui Iacob și pe cursul râului Aragon, el este amplasat în provincia Huesca, Aragon Spania. Vezi și Listă de orașe din Spania Legături externe Website Jaca (span.) Biroul turistic al regiunii Arhivat în 9 decembrie 2006, la Wayback Machine. (span.) de Info despre Jaca 42.569444-0.54861099999999
Хака (город)

Ха́ка (исп. Jaca, араг. Chaca, ) — город в Испании в провинции Уэска в составе автономного сообщества Арагон. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Хасетания. Занимает площадь 412.22 км². Население — 13374 человека (2010 год). Расстояние — 70 км до административного центра провинции. Город расположен в Пиренеях (высота над уровнем моря — 820 м) и является зимним курортом. В городе проходили Зимние Универсиады 1981 и 1995 годов, чемпионат мира по хоккею с шайбой 2016 года во втором дивизионе. Также город претендовал на проведение Олимпийских игр 1998, 2002, 2010, 2014 и 2018 годов, но безуспешно. Город известен более тысячи лет. До 1097 года Хака была столицей Арагонского королевства. До настоящего времени в городе сохранилось множество средневековых строений, что привлекает туристов. Население Примечания Ссылки Сайт Хаки Информация о городе Хака Архивная копия от 1 июля 2014 на Wayback Machine
Хака (град)

Хака (шп. Jaca) град је у Шпанији, регија Арагон. Налази се у североистосточном делу земље, веома близу границе Шпаније и Француске, и окружен Пиринејским веначним планинама у провинцији Уеска. Лежи на Арагонској реци, у његовој близини се налазе два средњовековна града. Његов географски положај је одређен следећим координатама 40°00'31” северне географске ширине, и 3°09'09” западне географске дужине. Град Хака је био домаћин 17. Универзијаде 1995. године. Ово место је такође конкурисало да буде домаћин Зимсих Олимпијских игара 1998, 2002, 2014. године. Географија Лежи на надморској висини од 1820—1933 m. Те је стога клима овог региона планинска, али се осећају и утицаји Средоземног мора и Атлантског окена, просечна годишња температура износи 15°C. Тло Арагоније на коме се Хака налази је настало набирањем и оно је веначно. Вегетацију чине оранице и баште, пашњаци и макије као и шуме (48%) Становништво Становништво овог града чине Шпанци (Арагонци) 56%, Каталонци 28,25%, Французи 7,86% и други око 7,9%. Привреда Ово место своју привреду заснива пре свега на туризму и то зимском, те је стога поред разних Француских бања и Андоре ла Веље најпознатији и најтраженији туристички центар у Пиринејима. Храст китњак је обележје града Хаке. Сезона борбе са биковима (кориде) традиционално се отварају у Хаки, граду бикова. Партнерски градови Елче Алмерија Oloron-Sainte-Marie Спољашње везе
Jaca

Jaca (spanskt uttal: ['xaka], aragonska: Chaca) är en stad och kommun i provinsen Huesca i den autonoma regionen Aragonien i nordöstra Spanien. Orten ligger vid floden Aragón, cirka 49,5 kilometer norr om Huesca och cirka 25 kilometer söder om gränsen till Frankrike. Kommunen har 14 024 invånare (2025), på en yta av 406,50 km². Jaca fungerar som en vintersportort. I staden anordnades vinteruniversiaden 1981 och 1995 samt Europeiska olympiska vinterungdomsfestivalen 2007, och man ansökte om att få anordna olympiska vinterspelen 1998, 2002, 2010 och 2014, men staden blev aldrig utvald. Referenser Externa länkar Wikimedia Commons har media som rör Jaca. Officiell webbplats Jaca Turismo
Хака (Іспанія)

Хака (ісп. Jaca, араг. Chaca) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Арагон, у провінції Уеска. Населення — 13 396 осіб (2009). Географія Муніципалітет розташований на відстані близько 360 км на північний схід від Мадрида, 49 км на північ від Уески. Місто було серед претендентів на проведення Зимових Олімпійських ігор 1998, 2002, 2010, 2014 і 2018 років, але завжди була аутсайдером. Історія У 802 — 1035 роках Хака була центром Арагонського графства. У 802 — 922 роках воно входило до Іспанської Марки Франкського королівства, а в 922 — 1035 роках — до Памплонського (Наваррського) королівства. Адміністративний поділ На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2009 рік) Абай: 43 особи Абена: 21 особа Ара: 45 осіб Арагуас-дель-Солано: 20 осіб Аскара: 52 особи Асьєсо: 21 особа Атарес: 41 особа Банагуас: 42 особи Барагуас: 27 осіб Барос: 81 особа Бернуес: 32 особи Бескос-де-Гарсіпольєра: 8 осіб Бінуе: 8 осіб Ботая: 31 особа Каніас: 39 осіб Еспуендолас: 17 осіб Грасьйонепель: 16 осіб Гуаса: 59 осіб Гуасільйо: 74 особи Іпас: 12 осіб Хака: 12434 особи Харлата: 8 осіб Лерес: 12 осіб Мартільюе: 11 осіб Наваса: 37 осіб Навасілья: 8 осіб Новес: 31 особа Оранте: 5 осіб Осія: 27 осіб Ульє: 33 особи Вільяновілья: 9 осіб Пуерто-Астун: 7 осіб Бадагуас: 42 особи Фрахіналь: 4 особи Ластьєсас-Альтас: 10 осіб Ластьєсас-Бахас: 7 осіб Демографія Динаміка населення (INE ): Релігія Центр Хакської діоцезії Католицької церкви. Примітки Посилання Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Хака (Іспанія) Муніципальна рада [Архівовано 1 липня 2014 у Wayback Machine.] Інформація про місто [Архівовано 29 вересня 2007 у Wayback Machine.] Галерея фото Панорама Хаки [Архівовано 17 січня 2011 у Wayback Machine.] Вебкамери Хаки [Архівовано 23 лютого 2011 у Wayback Machine.]
Калатаюд

Калатаюд (на исп. Calatayud) е град и община в провинция Сарагоса, автономна област Арагон, разположен край р. Халон (на исп. Jalón) в североизточна Испания. Той има площ от 154 km² и през 2019 г. е имал 20 024 жители (плътност: 130 д./km²) История Римляните започнали уреждането на региона, основаването на град Bílbilis или Augusta Bílbilis (латински: Аугуста Bilbilis) приблизително четири километра северно от днешният Калатаюд. Съвременният град е основан от маврите около замъка, от който носи името „Alcalá Aiube“, идващо от (на арабски: القلعة أيو; романизирано: Al-qal'a 'Ayyūb, „Замъкът на свети Aiube“). Градът е завладян от Алфонсо I от Арагон през 1120 г. Той е столица на собствената му провинция в продължение на три години през XIX век. Демография Източници
Calatayud

Calatayud (latinsky Augusta Bilbilis) je městem v autonomním společenství Aragonie a jeho provincie Zaragoza. Je centrem comarky Comunidad de Calatayud. Leží na řece Jalón, je druhým největším městem provincie a čtvrtým největším v Aragonii. Jeho historické centrum je ve Španělsku chráněno jako Bien de Interés Cultural. Významné památky historické hradby z muslimského období Kolegiátní kostel Panny Marie Větší (Colegiata Santa María la Mayor) – je jeden z kostelů zapsaný do světového dědictví UNESCO ve skupině Mudéjarská architektura v Aragonii Královský kolegiátní kostel Božího hrobu (Real Colegiata del Santo Sepulcro) – hlavní kostel Řádu Božího hrobu ve Španělsku, papežská bazilika minor Kostel sv. Petra Franků Poutní Místo Panny Marie de la Peña Významné osobnosti Marcus Valerius Martialis Dominik à Jesu Maria José de Nebra Fernando Sebastián Aguilar Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Calatayud na Wikimedia Commons
Calatayud

Calatayud je grad u španjolskoj pokrajini Aragoniji, smješten kraj rijeke Jalón. Zemljopisni smještaj Grad Calatayud se nalazi oko 86 km južno od grada Zaragoze u dolini Jalon. Stanovništvo Calatayud je prema podacima iz 2005. godine imao 20.263 stanovnika. Povijest Prvi stanovnici područja oko današnjeg Calatayuda su bili keltoiberijski Lusoni (Lusones) koji su kasnije surađivali s Rimljanima, što je dovelo do preseljenja novih rimskih doseljenika. Poznate osobe Marcijal
Calatayud

Calatayud (aragónul Calatayú) város Spanyolországban, Aragónia autonóm közösségben, Zaragoza tartományban. Calatayud Ateca, Terrer, Sestrica, Morés, Sabiñán, Paracuellos de la Ribera, El Frasno, Sediles, Villalba de Perejil, Paracuellos de Jiloca, Cervera de la Cañada és Torralba de Ribota községekkel határos. Lakosainak száma 20 158 fő (2025). Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Calatayud

Calatayud – miasto i gmina w Hiszpanii, we wspólnocie autonomicznej Aragonia, w prowincji Saragossa położone nad rzeką Jalón, w centrum gór Iberyjskich. Jest to drugie co do wielkości miasto w prowincji po stolicy Saragossie. Jest siedzibą comarki Comunidad de Calatayud. Calatayud stało się pierwszą demokratyczną gminą 18 kwietnia 1979 roku, ponieważ wybory odbyły się tam dzień wcześniej niż w całej Hiszpanii, aby móc przygotować się do wizyty króla Jana Karola I. Nazwa Nazwa Calatayud pochodzi ze zniekształcenia arabskiego qal’at Ayyub (zamek Ayuba). Przed inwazją muzułmańską miejscowość w rejonie dzisiejszego miasta nosiła nazwę Bilbilis. Transport W południowo–wschodniej części miasta znajduje się stacja kolejowa. Przebiega przez nią linia kolejowa z Madrytu do Saragossy, a także linia kolei dużych prędkości Madryt – Saragossa – Barcelona – granica z Francją. Calatayud było pierwszym hiszpańskim miastem niebędącym stolicą prowincji, w którym zatrzymują się szybkie pociągi AVE. W pobliżu miasta przebiega droga ekspresowa A-2. Współpraca Dueville, Włochy Gáldar, Hiszpania Glen Ellyn, Stany Zjednoczone Auch, Francja Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona miasta (hiszp.) Lokalne wina (hiszp.)
Calataiude

Calataiude (em castelhano: Calatayud) é um município da Espanha na província de Saragoça, comunidade autónoma de Aragão. Tem 154 km² de área e em 2021 tinha 19 870 habitantes (densidade: 129 hab./km²). História Os romanos iniciaram o povoamento da região, fundando a cidade de Bílbilis ou Augusta Bílbilis (em latim: Augusta Bilbilis) a aproximadamente quatro quilômetros ao norte da atual Catalayud. A cidade moderna foi fundada pelos mouros em torno do castelo de onde provém o seu nome com o nome "Alcalá Aiube" (em árabe: القلعة أيوب; romaniz.: Al-qal'a 'Ayyūb; lit. "O Castelo de Aiube"). A cidade foi conquistada por Afonso I de Aragão em 1120. Foi capital de sua própria província durante três anos, no século XIX. Demografia Referências
Calatayud

Calatayud este un oraș în provincia Zaragoza din Spania. Se află lângă río Jalón[*][[río Jalón (river of Spain main affluent of the Ebro by the right margin)|​]] și río Jiloca[*][[río Jiloca (river in Aragón, Spain)|​]], la o altitudine de 530 m deasupra nivelului mării. Are o suprafață de 154,245778 km². Populația este de 20.158 locuitori, determinată în 2025, prin registru de stare civilă[*]​. Geografie Situat pe malurile râului Jalón, acesta este cel mai important oraș din provincia Zaragoza, după capitala regională. De altfel, dacă excludem cele trei reședințe de provincie, rămâne singura așezare din Aragon care depășește pragul de 20.000 de locuitori, conform datelor oficiale furnizate de INE la 1 ianuarie 2025. Orașul servește drept capitală a Comunității Calatayud (sau Regiunea Calatayud), o entitate teritorială cu o istorie bogată de aproape zece secole. Identitatea acestei regiuni este definită de configurația sa hidrografică, fiind structurată în jurul a cinci râuri, cunoscute sub denumirea tradițională de „sesme”. Din punct de vedere administrativ, pe lângă nucleul urban central, localitatea cuprinde trei cartiere periferice distincte: Huérmeda, Torres și Embid de la Ribera. Acestora li se adaugă zonele Campiel, Carramolina, Marivella, Ribota, San Ramón și Terrer (a nu se confunda cu localitatea vecină omonimă), arii caracterizate în principal printr-o populație tranzitorie. Capitala provinciei se află la 88 de kilometri distanță de Autostrada Nord-Est traversează municipiul între bornele kilometrice [km]. 228 și 246. Drumul N-234 traversează și el municipiul și îl leagă de Soria și Teruel. Relieful este definit de râul Jalón, care traversează teritoriul de la sud-vest la nord-est, primind afluenți transversali de-a lungul cursului său: râul Jiloca, râul Perejiles și râpa Ribota . Orașul este situat în valea largă a râului Jalón, la o altitudine de 534 de metri deasupra nivelului mării, deși castelul se află la 652 de metri. După ce trece prin oraș, râul Jalón cotește spre nord-est, iar valea devine treptat o depresiune abruptă înconjurată de altitudini mai mari, separând Sierra de la Virgen de Sierra de Vicor, care face parte din Sistemul Iberic Zaragoza. La nord-vest se ridică Sierra de Armantes, între câmpiile inundabile ale râurilor Ribota, Manubles și Jalón, cu vârfuri care depășesc 800 de metri. Cele mai mari altitudini din municipiu se găsesc în Sierra de Vicor (peste 1200 de metri deasupra nivelului mării). Climă Datorită amplasării sale în valea Jalón, la poalele sistemului iberic și apropierii de depresiunea văii Ebrului, clima Calatayudului este continentală, subdeșertică, mediteraneană, astfel încât iernile sunt reci și verile foarte calde. Note Vezi și Listă de orașe din Spania
Калатаюд

Калатаю́д (исп. Calatayud, араг. Calatayú) — город и муниципалитет в Испании, входит в провинцию Сарагоса, в составе автономного сообщества Арагон. Муниципалитет находится в составе района (комарки) Комунидад-де-Калатаюд. Занимает площадь 154 км2. Население — 20,8 тыс. человек (2011). Крупнейший город Арагона, который не является центром провинции. История и достопримечательности Название города переводится с арабского как «крепость (кала) Айюда». Хотя эта крепость (давшая начало современному городу) была построена маврами не ранее начала VIII века, в окрестностях сохранились останки предшествующих поселений — кельтиберского посёлка Вальдеэррера и древнеримского города Бильбилис. Во II—III в. до н. э. лузоны основали Бильбилис на холме Бамбола. При Августе город приобрёл статус муниципия, в связи с чем были проведены значительные градостроительные работы: построены форум с храмом и театр (завершение постройки при Тиберии), а также термы и развитая гидротехническая система. В период экономического расцвета (I—II вв. н. э.) город насчитывал до 3500 жителей, а весь район в целом — до 4500 жителей. Здесь родился (около 40 г. н. э.) знаменитый поэт Марциал. В III в. н. э. наступает упадок, и к V в. н. э. Бильбилис превращается в безлюдный город-призрак. Помимо археологического заповедника на месте Бильбилиса, Калатаюд примечателен своим архитектурным наследием в стиле мудехар, впитавшем черты мавританского искусства. Колокольня церкви девы Марии, построенной на месте мечети, внесена ЮНЕСКО в состав памятника всемирного наследия. В сравнении с богатым наследием морисков, о существовании в средневековом Калатаюде крупной еврейской общины сейчас уже мало что напоминает. Экономика Основой экономики является сельское хозяйство. Город окружают яблоневые и грушевые сады. Часть жителей занята на виноградниках и винодельнях аппелласьона Калатаюд, производящего в основном красное вино на базе гарначи. Этим сортом заняты 62% местных виноградников; под макабео и остальной белый виноград отведены лишь 8% их площади. Население Примечания Ссылки Официальный сайт
Калатајуд

Калатајуд (шп. Calatayud) град је у Шпанији у аутономној заједници Арагон у покрајини Сарагоса. Према процени из 2017. у граду је живело 20.191 становника. Становништво Према процени, у граду је 2017. живело 20 191 становника. Партнерски градови Ош Дуевиле Галдар Глен Елин Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Калатаюд

Калатаюд (ісп. Calatayud) — місто і муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Арагон, у провінції Сарагоса. Населення — 21 717 осіб (2010). Місто розташоване на відстані близько 200 км на північний схід від Мадрида, 70 км на південний захід від Сарагоси. Історія Античність Найдавніші мешканці району — кельтіберське плем'я лузонів, що заснували у II—III ст. до н. е. поселення Більбіліс на пагорбі Бамбола. За часів римського імператора Августа місто Більбіліс отримало статус римського імперського муніципія серпня Августа Більбіліс, у ньому проведено значні містобудівні роботи — побудовано форум з храмом і театр (його будівництво завершено за Тиберія), а також терми і розвинену гідротехнічну систему. В період економічного розквіту (I—II ст) місто нараховувало до 3500 жителів, а весь район в цілому — до 4500. Тут народився близько 40 р.н. е. знаменитий поет Марк Валерій Марціал. У III ст. приходить занепад, і до V ст. Більбіліс перетворюється на безлюдне місто-привид. Арабський період Нинішнє місто Калатаюд засновано арабами-маврами приблизно 716 року до н. е. навколо замку Аюб. Археологічний заповідник Август Більбіліс розташовано приблизно за 4 км на північний схід від сучасного міста. Населення На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2010 рік) Калатаюд: 21433 особи Камп'єль: 0 осіб Каррамоліна: 0 осіб Ембід-де-ла-Рібера: 78 осіб Уермеда: 95 осіб Марівелья: 30 осіб Рібота: 0 осіб Сан-Рамон: 0 осіб Террер: 0 осіб Торрес: 81 особа Демографія Динаміка населення (INE ): Пам'ятники архітектури Археологічні розкопки Руїни давньоримського міста Більбіліс Кельтіберське поселення Вальдееррера Відомі жителі і уродженці Марк Валерій Марціал (38-104) — поет, класик латинської літератури «срібного століття», майстер епіграми. Вікентій Пінілла (1870-1936) — католицький блаженний, мученик. Хоакін Дісент (1863-1917) — іспанський драматург. Пабло Абіан — бадмінтоніст. Галерея зображень Примітки
Church of San Pedro de los Francos

The Church of San Pedro de los Francos (Spanish: Iglesia de San Pedro de los Francos) is a church located on Via la Rua in Calatayud, Spain. It was declared Bien de Interés Cultural in 1875. History The church was founded by Alfonso I el Batallador, after the Reconquista of Calatayud, to thank his French mercenary troops. The church was built in the 14th-century over an earlier temple. It has a typical Mudéjar structure of 3 naves and apses. Art and Architecture The entrance portal is Gothic in style with a peaked arch flanked by standing sculptures of St Peter and Paul, while the lintel has some awkwardly seated Christ (center), the Virgin and St John, all sheltered by a ledge with architecture. Inside the main gilded Retablo at the high altar has Baroque Solomonic columns, and was completed in 1654. Other chapels include a retablo with Renaissance style panels. The various chapels include a virgin in a grotto. The adjacent ancient mudejar tower leans over the street. References See also List of Bien de Interés Cultural in the Province of Zaragoza
Chiesa di San Pietro dei Francesi

La chiesa di San Pietro dei Francesi (Iglesia de San Pedro de los Francos in lingua spagnola) è un edificio religioso risalente al XII secolo nella città di Calatayud, calle de La Rúa. La chiesa fu eretta a seguito della battaglia di Cutanda (1120), nella quale il re Alfonso I di Aragona sconfisse l'esercito almoravide di Ibrahim ibn Yusuf, grazie anche all'aiuto di un contingente di soldati francesi del Bigorre. Fu in onore di questi ultimi che Alfonso I fece erigere la chiesa, dato che molti di essi si stabilirono nella città di Calatayud, conquistata dalle truppe cristiane a seguito della vittoria in questa battaglia. L'attuale chiesa è una ricostruzione del tempio originario, avvenuta nel XIV secolo. Descrizione Torre La torre a pianta quadrata, che fu eretta in mattoni in stile mudéjar, probabilmente prima del XIV secolo, s'innalza sulla destra della facciata della chiesa. È una torre pendente inclinata più di un metro e mezzo sulla stretta via sulla quale si eleva. Ha la fattura di un minareto almohade con pilastro centrale e scale. Le campane furono eliminate nel 1840 per disposizione del comune di Calatayud, che temeva che a causa dell'inclinazione della torre, la regina Isabella II e la di lei madre, la reggente Maria Cristina, si spaventassero, dato che avrebbero dovuto pernottare nel palazzo proprio di fronte alla torre. Si ritiene che questo ultimo corpo della torre condivida le caratteristiche con le torri di Belmonte e di Aniñón. Le quattro facce della torre mancano di decorazioni e dispongono solo di piccole finestre che danno luce alle scale. Facciata La facciata della chiesa, realizzata in conci, è di stile gotico. Il portale strombato contiene nel timpano le statue del Cristo in Maestà tra la Vergine e San Giovanni, mentre ai lati della porta vi sono le statue di San Pietro e San Paolo. Interno L'interno, in stile gotico e mudéjar, è a tre navate, scandite da alte colonne, con volte a crociera e terminanti in tre absidi poligonali. Le absidi sono illuminate da finestre transennate a motivi geometrici e decorate da fregi romboidali. L'interno della chiesa è decorato ad intonaco. Culto Nella chiesa non si celebrano oggi messe con frequenza regolare. Si tengono invece manifestazioni saltuarie programmate quali concerti, mostre, ecc. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su chiesa di San Pietro dei Francesi
Biota (Aragó)

Biota és un municipi d'Aragó situat a la província de Saragossa i enquadrat a la comarca de Las Cinco Villas. Està situada al costat del riu Arba. Des de 1169 fou possessió dels Urrea, comtes d'Aranda i vescomtes de Biota, que tenien un palau a la població. El 1772 els Urrea van vendre el palau i el títol de vescomtes de Biota a Matías Landábaru i el 1995 l'ajuntament va adquirir el palau dels comtes per un preu simbòlic. Referències
Biota (Saragossa)

Biota ist ein Ort und eine Gemeinde in der Provinz Saragossa in der Autonomen Region Aragón in Spanien. Sie zählte 832 Einwohner (Stand: 2025). Zur Gemeinde gehört auch die Ortschaft Malpica de Arba. Lage Biota liegt etwa 95 Kilometer nordnordwestlich im Pyrenäenvorland im Getreideanbaugebiet der Comarca Cinco Villas in einer Höhe von 485 m am Río Arba. Innerhalb der Gemeinde liegt der Stausee Embalse de San Bartolomé. Bevölkerungsentwicklung Demographische Daten für Biota von 1900 bis 2021: Sehenswürdigkeiten Michaeliskirche in Biota Marienkirche in Malpica de Arba Herrenhaus der Grafen von Aranda Weblinks Einzelnachweise
Biota, Cinco Villas

Biota is a municipality of Spain belonging to the province of Zaragoza, autonomous community of Aragon. The town is part of the Cinco Villas Region and it is located on the banks of the Arba de Luesia River. It has an area of 128.8 km2 with a population of 912 inhabitants. Geography Biota borders Uncastillo to the north and northwest, Sádaba to the west, Luesia and Asín to the east, and Ejea de los Caballeros to the south. Its municipal area is crossed by the Arba de Luesia River, one of the two branches of the Arba River, although part of the western border with Ejea de los Caballeros is formed by the Farasdués River, a tributary of the Arba de Luesia. In its municipality is the San Bartolomé reservoir, a small reservoir for storing water from the Bardenas canal. History Biota is located in a strategic place, controlling one of the fords of the Arba River where a fortress or castle was built, of which a defense tower is preserved for its control. It was conquered by Aragonese king Sancho Ramírez in 1091, and the placename of Biota is thereby first found in a written source in its immediate donation to Fortún Aznárez in September 1091. In the following centuries Biota remained a non-religious lordship. Demographics Municipal administration See also List of municipalities in Zaragoza References