NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Centro Comercial Augusta

El Centro Comercial Augusta es un centro comercial situado en la Avenida de Navarra de la ciudad de Zaragoza, en Aragón (España). Fue construido entre 1993 y 1995 y se inauguró el 30 de noviembre de 1995. Contaba con más de 120 tiendas, entre ellas un supermercado Carrefour de más de 14 000 metros cuadrados de superficie el cual sigue en funcionamiento, actualmente cuenta con 16 tiendas. El centro cuenta con bares, restaurantes, tiendas infantiles, zonas de ocio y tiendas de ropa. El Centro Comercial Augusta cuenta con acceso a Internet gratuito mediante Wifi. Aparcamiento también gratuito (más de 3000 plazas disponibles), ludoteca (para dejar a los niños mientras se realizan las compras), centro médico y columnas repartidas por todo el centro comercial de protección cardiovascular, conectadas siempre al 112. Historia El 30 de noviembre de 1995, el presidente de las Cortes de Aragón, Emilio Eiroa fue el encargado de cortar la cinta de inauguración del centro comercial.​ Resaltar que no asistió la alcaldesa, Luisa Fernanda Rudi, que había mantenido desavenencias con los promotores del centro, Sicione, por el retraso en la construcción del scalextric que enlaza la carretera de Logroño con Hispanidad y la avenida Navarra. El 23 de septiembre de 1996, el rey del pop Michael Jackson acudió a hacer una compra.​ En la cuarta semana del mes de junio de 2006, Coca-Cola eligió a la ciudad de Zaragoza para ofrecer en primicia degustaciones gratuitas de Coca-Cola Zero. Augusta fue uno de los lugares elegidos para realizar dicha cata.​ Desde 2009, la crisis económica que afectó severamente al país hizo vivir una situación difícil al centro comercial y provocó un terrible panorama al cerrar más de 30 de sus 114 locales (a marzo de 2013).​ Que se agravó con el cierre el 14 de noviembre de ese mismo año de su sala de cines que abrió sus puertas en 1996.​ El 4 de julio de 2014, abrió sus puertas en el centro, el primer establecimiento de tipo outlet en Zaragoza. En los tres días siguientes recibió más de 5.000 visitas.​ De noviembre de abril de 2017 tuvo la exposición Titanic The Exhibition.​ ​​ Al año siguiente, el 28 de septiembre de 2018 recibió la visita del youtuber DjMaRiiO. A 1 de febrero de 2025 sólo quedaban 16 negocios abiertos. Su segunda planta se encuentra en gran parte cerrada al público, exceptuando la del Carrefour.​ Referencias Enlaces externos Wikimedia Commons alberga una categoría multimedia sobre Centro Comercial Augusta. Sitio web oficial
Borau (Gemeinde)

Borau ist ein spanischer Ort und eine Gemeinde in den Pyrenäen in der Provinz Huesca der Autonomen Gemeinschaft Aragonien. Borau, das 2025 77 Einwohner hatte, liegt auf 1008 Meter Höhe. Bevölkerungsentwicklung Sehenswürdigkeiten Ehemalige Klosterkirche San Adrián de Sásave, romanischer Bau aus dem 11. Jahrhundert (Bien de Interés Cultural) Pfarrkirche Santa Eulalia, erbaut im 16. Jahrhundert Ermita del Pilar Literatur Cayetano Enríquez de Salamanca: Rutas del Románico en la provincia de Huesca. Enríquez de Salamanca Editor, 2. Auflage, Madrid 1993, ISBN 84-398-9582-8, S. 49–50. Huesca. Guía turística del Altoaragón, Editorial Pirineo, Huesca 2003, ISBN 84-87997-68-6, S. 55. Enciclopedia del Románico en Aragón: Huesca. Fundación Santa María la Real del Patrimonio Histórico, Band I (Jacetania), Aguilar del Campoo 2016, ISBN 978-84-15072-94-2, S. 187–196. Weblinks Einzelnachweise
Borau

Borau est une commune d'Espagne dans la communauté autonome d'Aragon, province de Huesca. Elle n'est constituée que d'un seul village du même nom. Géographie Le territoire de la commune se situe dans le massif montagneux des Pyrénées : Administrativement la localité se trouve au nord de l'Aragon dans la comarque de Jacetania. Localités limitrophes : À compléter Histoire Économie Administration Démographie Patrimoine Dans le sous-sol calcaire de la commune de Borau et de sa voisine Villanúa, se développe le réseau souterrain de Lecherines, dont la profondeur totale dépasse les mille mètres et la longueur dépasse les quinze kilomètres. Culture et traditions Personnages célèbres Notes et références Voir aussi Articles connexes Liste des communes de la province de Huesca Pyrénées Liens externes (fr) Fiche concernant « Borau »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?), sur caiaragon.com, CAI Tourisme Aragon (consulté le 30 août 2008) (es) Fiche concernant « Borau, población de la Jacetania »(Archive.org • Wikiwix • Google • Que faire ?), sur comarcaacomarca.com Comarque par comarque, Gouvernement d'Aragon (consulté le 31 août 2008) (es) Recherche concernant « Borau », sur jacetania.es, Comarque de la Jacetania (consulté le 31 août 2008) Portail des Pyrénées Portail de l’Aragon
Borau

Borau település Spanyolországban, Huesca tartományban. Borau Jaca, Aísa, Villanúa, Castiello de Jaca és Canfranc községekkel határos. Lakosainak száma 77 fő (2025). Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal
Borau

Borau è un comune spagnolo di 74 abitanti situato nella comunità autonoma dell'Aragona. Fa parte della comarca della Jacetania. Il centro, di origine medievale, possiede ancora alcuni edifici con reminiscenze gotiche, come la casa Cipriano, la casa Soro e la stessa chiesa parrocchiale di santa Eulalia, punto di passaggio fra lo stile gotico e quello rinascimentale. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Borau Collegamenti esterni Sito ufficiale, su borau.es.
Борау

Борау (ісп. Borau) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Арагон, у провінції Уеска. Населення — 71 особа (2009). Муніципалітет розташований на відстані близько 360 км на північний схід від Мадрида, 60 км на північ від Уески. Демографія Динаміка населення (INE ): Примітки
Castillo de Sora

El castillo de Sora es una fortaleza medieval, declarada Bien de Interés Cultural,​ que se localiza en la comarca de las Cinco Villas, en la provincia de Zaragoza. El castillo, situado a unos 4 km del pueblo de Castejón de Valdejasa,​ está construido en lo alto del llamado monte Guarizo, punto de gran valor estratégico ya que desde su altura se divisa una gran extensión de terreno que se extiende desde el Prepirineo hasta el valle del Ebro, comprendiendo hacia el oeste la vega del río Arba y la vertiente aragonesa de las Bardenas Reales.​ Antiguamente esta enorme visibilidad se ampliababa considerablemente mediante el empleo de unas pocas atalayas o torres ópticas convenientemente situadas en Monlora (al norte), la Plana del Castellar (al este), Tauste (al sur) y el Santuario de Sancho Abarca o el Pico del Fraile (al oeste). Esta asombrosa ubicación le confería un excepcional control sobre los movimientos de tropas y escaramuzas que tenían lugar en las cercanías.​ El nombre de Sora se procede, según algunos, del fráncico *saur, misma raíz que da en español soro. Véase también Referencias Usón, Chusé R. (2019), Toponimia del municipio de Boltaña (Sobrarbe, Huesca), Zaragoza: Xordica, p. 6. Enlaces externos Castillo de Sora en CastillosNet.
Sant Jordi de Faió

Sant Jordi de Faió és una petita ermita del segle xvii situada al municipi de Faió, a la comarca del Matarranya. És d'estil barroc i fou construïda entre 1650 i 1652. L'any 1833, el temple fou reformat i ampliat. Enfront de l'ermita hi ha un pi centenari de forma singular. Referències Enllaços externs «Sant Jordi de Faió». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia. Fitxa a Turismodezaragoza.es Arxivat 2009-12-21 a Wayback Machine. (castellà)
Valdejalón

Valdejalón (Val de Xalón o Xalón Meyo, en aragonès) és una de les comarques de l'Aragó. Compta amb els següents municipis:Almonacid de la Sierra, La Almunia de Doña Godina, Alpartir, Bardallur, Calatorao, Chodes, Épila, Lucena de Jalón, Lumpiaque, Morata de Jalón, La Muela, Plasencia de Jalón, Ricla, Rueda de Jalón, Salillas de Jalón, Santa Cruz de Grío i Urrea de Jalón.
Valdejalón

Valdejalón, auch Jalón Medio (aragonesisch Baldexalón bzw. Xalón Meyo), ist eine Comarca (Verwaltungseinheit) der Autonomen Region Aragonien in Spanien. Die Comarca befindet sich im Westen der Provinz Saragossa und hat auf einer Fläche von 938,89 km² 29.861 Einwohner (Stand 1. Januar 2022), was einer Dichte von 31 Einwohnern pro Quadratkilometer entspricht. Sitz des Bezirks ist La Almunia de Doña Godina, die größte Stadt unter den 17 zugehörigen Gemeinden. Der Name leitet sich davon ab, dass sich die Comarca großteils im Tal bzw. am Mittellauf des Jalón, eines Zuflusses des Ebro befindet. Die Comarca grenzt im Norden an Ribera Alta del Ebro und Campo de Borja, im Westen an die Comarca Aranda, im Süden an die Comunidad de Calatayud, im Südosten an den Campo de Cariñena und im Osten an die Comarca Saragossa. Gemeinden Die Wirtschaft basiert vor allem auf der Verarbeitung landwirtschaftlicher Produkte in La Almunia und auf in Épila angesiedelten Zulieferbetrieben für das Opel-Werk in Figueruelas (Comarca Ribera Alta del Ebro). In der traditionell dominierenden Landwirtschaft ragen der Getreideanbau und der Weinbau im Tal des Jalón heraus. In La Almunia befindet sich die Escuela Politécnica de La Almunia, ein technischer Zweig der Universität Saragossa, an der mehr als 3.000 Studierende u. a. Ingenieursstudiengänge in Informatik, Mechanik, Elektronik und Landwirtschaftstechnik sowie Architektur absolvieren. Weblinks @1@2Vorlage:Toter Link/comarcavaldejalon.comOffizielle Homepage (Seite nicht mehr abrufbar, festgestellt im April 2018. Suche im Internet Archive) Einzelnachweise
Valdejalón

Valdejalón (Aragonese: Val de Xalón) is a comarca in Aragon, Spain. It is located in Zaragoza Province, in the transitional area between the Iberian System and the Ebro Valley. The capital of Valdejalón is La Almunia de Doña Godina, located at the western end of Sierra de Algairén. This comarca is one of the main sites of the Mudéjar Architecture of Aragon. Municipalities Almonacid de la Sierra La Almunia de Doña Godina Alpartir Bardallur Calatorao Chodes Épila Lucena de Jalón Lumpiaque Morata de Jalón La Muela Plasencia de Jalón Ricla Rueda de Jalón Salillas de Jalón Santa Cruz de Grío Urrea de Jalón See also Comarcas of Aragon References Comarca de Valdejalón(in Spanish)
Valdejalón

La comarque de Valdejalón est une région aragonaise dans la Province de Saragosse (Espagne). Géographie Comarques limitrophes Communes Almonacid de la Sierra, La Almunia de Doña Godina, Alpartir, Bardallur, Calatorao, Chodes, Épila, Lucena de Jalón, Lumpiaque, Morata de Jalón, La Muela, Plasencia de Jalón, Ricla, Rueda de Jalón, Salillas de Jalón, Santa Cruz de Grío et Urrea de Jalón Liens externes Portail de l’Aragon
Valdejalón

Valdejalón o Jalón Medio (in Lingua aragonese Baldexalón o Xalón Meyo) è una delle 33 comarche dell'Aragona, con una popolazione di 23 721 abitanti; suo capoluogo è La Almunia de Doña Godina. Amministrativamente fa parte della provincia di Saragozza, che comprende 17 comarche. L'economia si basa principalmente sull'agricoltura (cereali, alberi da frutta e vite, coltivati lungo la valle del fiume Jalón) e sulla filiera agro-industriale (La Almunia), oltreché sull'industria automobilistica (Épila, industrie Opel). Nel 2001 l'UNESCO ha inserito le opere artistiche in stile mudéjar (arabo-spagnolo) della comarca nella lista dei monumenti riconosciuti come Patrimonio dell'umanità. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Valdejalón Collegamenti esterni Sito web ufficiale, su comarcavaldejalon.com. URL consultato il 4 agosto 2006 (archiviato dall'url originale il 26 dicembre 2005).
Valdejalón

Valdejalón is een comarca van de Spaanse provincie Zaragoza. De hoofdstad is La Almunia de Doña Godina, de oppervlakte 933,3 km2 en het heeft 23.721 inwoners (2002). Gemeenten Almonacid de la Sierra, La Almunia de Doña Godina, Alpartir, Bardallur, Calatorao, Chodes, Épila, Lucena de Jalón, Lumpiaque, Morata de Jalón, La Muela, Plasencia de Jalón, Ricla, Rueda de Jalón, Salillas de Jalón, Santa Cruz de Grío en Urrea de Jalón.
Valdejalón

Valdejalón – okręg (hiszp. comarca) w Hiszpanii, w Aragonii, w prowincji Saragossa. Podział administracyjny W skład okręgu wchodzą: Almonacid de la Sierra La Almunia de Doña Godina Alpartir Bardallur Calatorao Chodes Épila Lucena de Jalón Lumpiaque Morata de Jalón La Muela Plasencia de Jalón Ricla Rueda de Jalón Salillas de Jalón Santa Cruz de Grío Urrea de Jalón Przypisy Linki zewnętrzne Oficjalna strona comarki Valdejalón (hiszp.) Comarki Aragonii, Valdejalón (hiszp.)
Вальдехалон

Вальдехало́н (исп. Valdejalón, араг. Val de Xalón / Xalón Meyo) — район (комарка) в Испании, входит в провинцию Сарагоса в составе автономного сообщества Арагон. Муниципалитеты Ла-Альмунья-де-Донья-Година Альмонасид-де-ла-Сьерра Альпартир Бардальюр Калаторао Чодес Эпила Лусена-де-Халон Лумпьяке Мората-де-Халон Ла-Муэла Пласенсия-де-Халон Рикла Руэда-де-Халон Салильяс-де-Халон Санта-Крус-де-Грио Урреа-де-Халон
Església Vella del Pont de Suert

L'Església Vella dita també de l'Assumpció o de Santa Maria fou l'església parroquial del Pont de Suert, fins al 1955, a la construcció de l'Església Nova. Actualment l'edifici de l'església alberga la Col·lecció del Museu d'Art Sacre de la Ribagorça. A la petita plaça que hi ha al davant, hi ha l'antic cementiri medieval, ara enterrat, i el Palau Abacial dels abats de Santa Maria de Lavaix, un edifici del segle xv, on es troba el campanar de l'església, senzill, de torre quadrada amb quatre finestres i teulat de piràmide. Només en sonen les campanes la Nit de Sant Joan, el 23 de juny, durant el descens de les Falles des del Faro. Té dos altars originals, dedicats a Santa Anna i Sant Sebastià. L'obra més famosa és la verge de la Mola molt venerada al poble, del segle xiii i policromada, procedent de l'ermita de la Mola, a Buira, a l'Aragó. Església d'una sola nau amb volta de canó i teulada a dues vessants. L'accés es realitza per una porta amb arc de mig punt sense cap valor situada al lateral. La il·luminació es realitza mitjançant un rosetó senzill i petites finestres espitlleres irregulars. Els murs, ancorats a la roca de la vora del riu, són de carreus de pedra reblats i arrebossats. La coberta és de teula àrab. El conjunt de casa rectoral amb campanar i l'església defineixen una placeta que s'obre en un mirador a la ribera del Noguera Ribagorçana. Història Es va començar a construir al segle xiii, amb la fundació del poble. D'aquella època només en resta la nau central, que culmina amb una volta de canó. El segle xviii es va remodelar i s'hi van afegir naus laterals, un cor i passadissos per damunt de les naus laterals i una porta d'arc de mig punt al mur sud. Té una planta irregular i en el mur nord s'hi va afegir la casa del ponter, ara desapareguda, que s'encarregava de cobrar per passar el pont. El 1586 una greu epidèmia va cessar després de les pregàries a Sant Cosme (màrtir) i Sant Sebastià i per aquest motiu es fa una celebració i novena popular anual d'agraïment tradicional. Referències
Castell de Fraga

El Castell de Fraga és al municipi de Fraga dins de la Franja de Ponent és la ruïna de l'antiga església de Sant Miquel, que es construí sobre el castell medieval i que al seu torn es va edificar sobre un assentament musulmà, que abans havia estat visigot i romà. Aquesta església era d'estil gòtic i obra de maçoneria amb una sola nau; es conserven quatre arcs apuntats i la majoria de les parets així com alguna porta amb motllures. Al segle xix, durant les guerres carlines, va ser transformada en polvorí per la qual cosa es va envoltar amb una petita muralla de la qual queda alguna resta. Recentment s'han dut a terme treballs de consolidació així com s'han urbanitzat els seus voltants, amb la construcció d'accessos i d'un parc. També ha sigut rehabilitat com a sala d'exposició i inaugurat el 2007 amb una exposició monogràfica sobre Miguel Viladrich Vila Referències
Estanhons des Pois

Els estanhons des Pois es troben a la Val d'Aran, al cap de la vall d'Artiga de Lin. Són dos estanys de vall d'origen glacial, situats entre 2015 m l'inferior i 2053 m el superior. Aquest darrer és el més gran i profund (4 ha i 19,5 m de fondària), l'inferior té 0,7 ha i és més somer. La seva conca de 190 ha està orientada cap al nord amb el Malh des Pois (2881 m) al nord com a punt més alt. La conca es troba parcialment coberta de vegetació, amb neretars (matollars de Rhododendron ferrugineum), matollars d'Empetrum hermaphroditum, gespets (prats acidòfils de Festuca eskia), prats acidòfils de Carex curvula, i prats calcícoles de Sesleria coerulea, Carex sempervirens i Ranunculus thora, o de Festuca nigrescens, Trifolium thalii i Ranunculus gouanii. A cap dels dos estanys hi ha vegetació aquàtica. Són estanys ultra-oligotròfics, amb aigües molt transparents. S'hi han introduït tres espècies de peixos, la truita comuna (Salmo trutta), la truita de font (Salvelinus fontinalis) i el barb roig (Phoxinus phoxinus). L'estat ecològic és bo segons la classificació de la Directiva Marc de l'Aigua. Estan actualment inclosos dins de la zona natural de l'Artiga de Lin de Xarxa Natura 2000. Referències
La Sotonera

La Sotonera és un municipi de la comarca Foia d'Osca (província d'Osca). Rep el nom del riu Sotón, que el travessa. Amb una superfície de 165,5 km², el 2008 tenia 1.058 habitants. Entitats de població Es va crear als anys 1970 amb la integració de: Bolea (nucli principal). Puibolea. Llogaret situat a 700 metres sobre el nivell del mar. L'any 1991 tenia 38 habitants. S'ha localitzat un jaciment romà a la partida d'El Castillón. Aniés. Està situat a 761 metres sobre el nivell de la mar. L'any 1991 el llogaret tenia 176 habitants. Celebra les seves festes el 8 de setembre. Esquedas. Tenia 81 habitants l'any 1991. Està situat a 509 metres d'altitud. Tres esglésies romàniques i el castell-palau d'Anzano formen part del seu patrimoni. Lierta. Està situat al peu del pic de Gratal, a 670 metres sobre el nivell del mar. L'any 1991 el llogaret tenia 49 habitants. Plasencia del Monte. Tenia 164 habitants l'any 1991. Està situat a 539 metres d'altitud. A la zona de La Mesquita s'han localitzat restes de mosaics, ceràmiques i elements constructius romans agrícoles. També s'han localitzat enterraments medievals tallats a la roca. Quinzano. Està situat a 566 metres d'altitud, prop del riu Riel. Tenia 99 habitants l'any 1991. Celebra les seves festes l'onze de novembre. Referències
La Sotonera

La Sotonera ist eine aus dem Hauptort Bolea und mehreren Dörfern bestehende nordspanische Gemeinde (municipio) mit 879 Einwohnern (Stand: 2025) im Westen der Provinz Huesca in der Autonomen Region Aragonien. Lage und Klima La Sotonera liegt in der Sierra de Gratal etwa 15 Kilometer (Fahrtstrecke) nordwestlich der Provinzhauptstadt Huesca in einer durchschnittlichen Höhe von etwa 672 m am Río Sotón. Innerhalb des Gemeindegebiets finden sich zahlreiche Bergspitzen (als höchste der Pico Gratal mit 1.567 Metern). Das Klima ist warm und gemäßigt (die Winter sind relativ kalt, die Sommer heiß); Regen (ca. 886 mm/Jahr) fällt übers Jahr verteilt. Bevölkerungsentwicklung Geschichte 1973 entstand die Gemeinde aus den bis dahin eigenständigen Kommunen Bolea, Esquedas, Lierta, Plasencia del Monte und Quinzano. Wirtschaft Vorherrschend sind Ackerbau (mit künstlicher Bewässerung) und Viehzucht. Sehenswürdigkeiten Aniés Stefanskirche mehrere Einsiedeleien, darunter die Ermita de Nuestra Señora de la Peña Bolea Stiftskirche Santa María la Mayor aus dem 16. Jahrhundert Kirche Nuestra Señora de la Soledad Kloster der Heiligen Trinität mehrere Einsiedeleien Esquedas Kirche San Gregorio Lierta Kirche Nuestra Señora del Pilar zwei Einsiedeleien Plasencia del Monte Kirche Nuestra Señora de La Coruna Einsiedelei Nuestra Señora del Montillo Puibolea Kirche Nuestra Señora de La Consolación Quinzano Martinskirche Gemeindepartnerschaften Mit der französischen Gemeinde Villeréal im Département Lot-et-Garonne besteht eine Partnerschaft. Weblinks Einzelnachweise
La Sotonera

La Sotonera (Aragonese A Sotonera) is a municipality located in the province of Huesca, Aragon, Spain. It is situated between Huesca and Ayerbe in the Hoya de Huesca. According to 2018 (INE) data, the municipality has a population of 894 inhabitants. The municipality was created in 1973 by merging the communities of Bolea, Esquedas, Lierta, Plasencia del Monte and Quinzano. Bolea had united in 1965 with the adjacent community of Puibolea, but previously Puibolea had been part of Lierta. Esquedas was owned by the Count of Sobradiel [es] from 1670 until being bought by the residents in 1921. La Sotonera is 165.5 km2 in size, including a small exclave to the south-west of Banastás and Alerre. The Sierra de Gratal mountains make up the northern boundary of La Sotonera and include the emblematic Gratal peak with an elevation of 1567 metres. The Hermitage of the Virgin of the Rock is situated in this range overlooking Aniés. The village of Bolea is the main settlement in La Sotonera and is well known for its Collegiate Church which was declared a National Monument of Historic and Artistic Value in February 1983. La Sotonera has one railway station at Plasencia del Monte which is on the RENFE-operated line from Huesca to Jaca and Canfranc. Despite its name, the large reservoir known as Embalse de La Sotonera lies outside of the municipality to the south-west. References
La Sotonera

La Sotonera (aragónul A Sotonera) település Spanyolországban, Huesca tartományban. La Sotonera Almudévar, Alerre, Banastás, Lupiñén-Ortilla, Loscorrales, Loarre, Las Peñas de Riglos, Arguis, Nueno, Chimillas és Huesca községekkel határos. Lakosainak száma 879 fő (2025). Népesség A település népessége az utóbbi években az alábbiak szerint változott: Jegyzetek További információk Hivatalos oldal (spanyol)
La Sotonera

La Sotonera è un comune spagnolo di 1 088 abitanti situato nella comunità autonoma dell'Aragona. Storia Nel 1973 la città di La Sotonera viene creata dalla fusione di Bolea, Esquedas, Lierta, Plasencia del Monte e Quinzano. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su La Sotonera Collegamenti esterni (ES) Sito ufficiale, su lasotonera.es.
Ла-Сотонера

Ла-Сотонера (исп. La Sotonera) — город и муниципалитет в Испании, входит в провинцию Уэска, в составе автономного сообщества Арагон. Население — 1061 человек (на 2010 год). Население Примечания Ссылки Mapa de Situación
Ла-Сотонера

Ла-Сотонера (ісп. La Sotonera) — муніципалітет в Іспанії, у складі автономної спільноти Арагон, у провінції Уеска. Населення — 1075 осіб (2009). Муніципалітет розташований на відстані близько 330 км на північний схід від Мадрида, 17 км на північний захід від Уески. На території муніципалітету розташовані такі населені пункти: (дані про населення за 2009 рік) Аньєс: 157 осіб Болеа: 571 особа Ескедас: 78 осіб Льєрта: 47 осіб Пласенсія-дель-Монте: 98 осіб Пуїболеа: 47 осіб Кінсано: 63 особи Демографія Динаміка населення (INE ): Примітки Посилання Розташування муніципалітету