Jižní Orkneje

Jižní Orkneje (anglicky: South Orkney Islands) je skupina ostrovů na severozápadě Antarktidy, rozkládá se severně od Antarktického poloostrova. Jsou součásti Britského antarktického území (BAT), nejsou trvale osídleny. Geografie Souostroví se skládá ze čtyř větších a mnoha menších ostrovů, celkem jich je okolo 70. Jsou přibližně ohraničeny 60° až 61° jižní zeměpisné šířky a 44° až 46° západní zeměpisné délky. Ostrovy vytvářejí řetězec asi 140 km dlouhý, přibližně rovnoběžný s 60. a pultou rovnoběžkou. Z jižní strany je od Antarktidy vzdálené 600 km odděluje Weddellovo moře a ze severní strany jejich břehy omývá Skotské moře, které je již součásti Atlantského oceánu. Jižní Orkneje se považují za součást Antarktidy. Největším ostrovem je Coronation Island s výměrou 450 km². Druhým největším je nejvýchodnější Laurie Island, 12,5 km dlouhý ostrov nepravidelného tvaru. Pak podle velikosti následují Powell Island a Signy Island. Nejzápadnější skupinou celého souostroví jsou Inaccessible Islands. Historie Objevení a pojmenování Souostroví Jižní Orkneje bylo objeveno v prosinci roku 1821 britským velitelem George Powellem a americkým kapitánem Nathanielem Palmerem během společné plavby za účelem lovu tuleňů. Powell původně pojmenoval souostroví jako Powell's Group a největší ostrov nazval Coronation Island na počest korunovace britského krále Jiřího IV. V roce 1823 navštívil oblast britský mořeplavec James Weddell, který souostroví přejmenoval na Jižní Orkneje, inspirován podobností s Orknejemi ve Skotsku. První výzkumné aktivity V roce 1903 zde skotský badatel William Speirs Bruce během expedice Scotia založil meteorologickou stanici Omond House na ostrově Laurie. Po jeho odjezdu v roce 1904 byla stanice předána argentinské vládě, která ji přejmenovala na Orcadas Base. Tato základna je nejstarší trvale obývanou výzkumnou stanicí v Antarktidě a od svého založení je v nepřetržitém provozu. Britská přítomnost a výzkum Spojené království formálně uplatnilo nárok na Jižní Orkneje v roce 1908, kdy byly začleněny do Falklandských ostrovních dependencí. V roce 1947 byla na ostrově Signy zřízena britská výzkumná stanice Signy Research Station, která se zaměřuje na biologický výzkum, zejména studium ptáků a suchozemských ekosystémů. Od roku 1996 je stanice obsazena pouze během antarktického léta. Mezinárodní status a spolupráce Po podpisu Antarktického smluvního systému v roce 1959 jsou veškeré územní nároky na oblasti jižně od 60° jižní šířky, včetně Jižních Orknejí, pozastaveny. Souostroví je spravováno v rámci tohoto systému, který klade důraz na mírovou spolupráci, vědecký výzkum a ochranu životního prostředí. Argentina i Spojené království nadále uplatňují své historické nároky, avšak v praxi je správa souostroví vedena v duchu mezinárodní spolupráce. V roce 2013 došlo poblíž ostrova k zemětřesení o síle 7,7. Politické poměry V roce 1908 si oficiálně pro sebe nárokovalo Spojené království Velké Británie a Irska část Antarktidy (sektor), do které mj. spadaly Jižní Orkneje a Jižní Shetlandy spravované z Falklandských ostrovů. Roku 1940 vznesla Argentina svůj nárok na část britského sektoru a prohlásila ho za součást svého území; v nárokované části se mj. nacházejí i Jižní Orkneje. Na zbylou část britského sektoru si činí nárok Chile. Roku 1962 byly Jižní Orkneje vřazeny do nově ustaveného Britského antarktického území, které bylo řízeno z Falkland. V roce 1989 přešlo Britské antarktické území (BAT) pod přímou správu londýnského Ministerstva zahraničí (Foreign and Commonwealth Office). Jižní Orkneje leží, byť jen velmi těsně, jižně od 60. rovnoběžky a proto i pro ně platí tzv. Smlouva o Antarktidě ve které signatáři mj. stvrdili, že po dobu účinnosti smlouvy bude sice platit politické rozdělení Antarktidy podle stavu z roku 1959 i všechny v té době vznesené nároky, ale bude pozastaveno uplatňování vlastnických práv k těmto územím. Geologie Střední a západní ostrovy jsou součásti podmořského pokračování jihoamerických And, podmořského horského hřbetu Scotia Ridge spojujícího Jižní Ameriku s Antarktickým poloostrovem. Jeho vznik se datuje do období Alpinského vrásnění, zaledněné podloží ostrovů je převážně sopečného původu. Kolem 90 % povrchu je pokryto ledovci nebo je trvale zasněženo. Podnebí Počasí je ovlivňováno blízkosti Weddellova moře, které v tamním zimním období zamrzá a uzavírá přístup k ostrovům. Přes zamrzlé moře proniká chlad z antarktického kontinentu až ostrovům, na kterých je v tuto dobu spíše kontinentální klima. Při jasné obloze teplota klesá hodně nízko, výjimečně i pod -30 °C. V průběhu tamního krátkého léta ledové kry Weddellova moře ustupují ke kontinentu a k ostrovům pronikají časté tlakové níže provázené nízkou oblačností s mnohými přeháňkami. Počasí je v létě vlhké a poměrně teplé, průměrná teplota v malé nadmořské výšce je asi +3 °C, výjimečně vystoupí nad +15 °C a v některé dny zase poklesne pod bod mrazu. Podnebí je větrné, vanou časté západní větry. Asi po 60 dnů v roce jsou klasifikovány jako vichřice, dosahují rychlostí blížící se k 200 km/h. Až 280 dnů v roce sněží nebo jsou sněhové přeháňky, téměř 80 % dnů je zataženo a jen ve 14 % je slunečno. Fauna a flóra Na nezaledněných místech vyrůstají pouze ty nejodolnější rostliny mechorosty, lišejníky, řasy a houby. Na březích ostrovů rostou pod mořskou hladinou řasy a v okolí ostrovů obsahuje voda hodně fytoplanktonu. Z krytosemenných rostlin na zvlášť klimaticky příznivých místech vyrůstají tráva metlice antarktická (Deschampsia antarctica) a vytrvalá rostlina z čeledě hvozdíkovitých Colobanthus quitensis.Na pobřežích si pravidelně stavějí hnízda, snášejí vejce a krmí svá mláďata tučňáci kroužkoví, tučňáci oslí, tučňáci uzdičkoví a dále albatrosi, buřňáci, buřňáčci, chaluhy, kormoráni, racci, rybáci a štítonosi. Ze savců připlouvají na ostrovy vyvádět své potomstvo tuleni krabožraví, tuleni leopardí, tuleni Weddellovi, rypouši sloní a lachtani antarktičtí. Trvale na ostrovech suchozemští savci nežijí. Ve studených oceánských vodách v blízkosti ostrovů žije mnoho krilu, korýšů, ryb a dalších mořských živočichů až po chráněné velryby. Lidé Na Laurie Islandu je počínaje rokem 1903 v nepřetržitém provozu meteorologická stanice provozována nyní Argentinou. Na Signy Islandu pracuje od roku 1947 výzkumná biologická stanice Spojeného království, která je od roku 1996 obsazena pouze od listopadu do dubna. Poštovní známky Pro ostrovy nechala britská poštovní správa zhotovit v roce 1944 emisi 6 známek Falklandských ostrovů s přetiskem SOUTH ORKNEYS/DEPENDENCY OF. Dva roky poté zde platily známky Falklandských dependencí a od roku 1963 poštovní známky Britského antarktického území. Odkazy Reference Související články Polární pošta Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Jižní Orkneje na Wikimedia Commons SAUNDRY, Peter. Encyclopedia: South Orkney Islands [online]. The Encyclopedia of Earth, rev. 25.05.2011 [cit. 2012-01-27]. Dostupné online. (anglicky) Signy Station [online]. British Antarctic Survey, Cambridge, UK [cit. 2012-01-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-10-06. (anglicky) Voyage of the Scotia: South Orkney Islands [online]. Glasgow Dugital Library, University of Strathclyde, Glasgow, UK [cit. 2012-01-27]. Dostupné online. (anglicky) CORIA, Nestor R.; BLENDINGER, Pedro G.; MONTALTI, Diego. Marine Ornitology 24/1996: The breeding birds of Cape Geddes, Laurie Island, South Orkney Islands [online]. Instituto Antártico Argentino, Buenos Aires, Argentina, rev. 27. 10. 1995 [cit. 2012-01-27]. Dostupné online. (anglicky)