II. János Pál pápa

II. János Pál pápa (latinul: Ioannes Paulus PP. II; olaszul: Giovanni Paolo II; lengyelül: Jan Paweł II; született: Karol Józef Wojtyła ) katolikus nevén Szent II. János Pál pápa (Wadowice, 1920. május 18. – Róma, 2005. április 2.) lengyel római katolikus pap, a római katolikus egyház pápája 1978-tól haláláig. Írói álneve Andrzej Jawien volt. II. János Pált 1978. október 16-án választották pápává. Október 22-én, szabad ég alatt, a Szent Péter-bazilika előtti téren mutatta be székfoglaló szentmiséjét, melyen 117 bíborossal karöltve és mintegy negyedmillió emberrel imádkozott együtt. 264. volt az egyházfők sorában, 455 év óta az első nem olasz származású, és az összes addigi pápa között a legelső, aki egy szláv nép fia. Ezért különösen magáénak érezte azoknak a népeknek a felhívását, akikhez a két szent testvér, Cirill és Metód fordult. Pápai tevékenységét végigkísérte a népek és vallások közti egyetértés elősegítése, ennek jegyében bocsánatot kért az egyház múltbéli bűneiért. Erkölcsi tanításában konzervativizmus, valamint az emberi élet és méltóság melletti kiállás jellemezte. Társadalmi kérdésekben egyaránt kritizálta a „létező” szocializmust és a kapitalizmust. Szorgalmazta a keresztény gyökerek megemlítését az Európai Unió alkotmányában. A béke híve volt, többször felemelte szavát a háborúk ellen. Több mint 100 utazást tett külföldre, nagyobb utat járt be, mint az összes addigi pápa. A világsajtó hamar elkeresztelte „utazó pápá”-nak. 1338 embert avatott boldoggá és 482-t szentté. Boldoggá avatta többek között Kalkuttai Teréz anyát 2003-ban; a magyar szentek közül ő avatta szentté Kingát, IV. Béla király egyik lányát 1999-ben, valamint Hedviget, Nagy Lajos leányát. 2004-ben pedig boldoggá avatta IV. Károlyt. II. János Pál volt a harmadik leghosszabb ideig hivatalban lévő pápa Szent Péter és IX. Piusz után. Kétségtelenül ő a történelem eddigi legismertebb és legközkedveltebb pápája, ugyanakkor a legismertebb lengyel a világon. Utóda, XVI. Benedek pápa 2011. május 1-jén boldoggá avatta és ünnepét október 22. napjában jelölte meg, majd 2013. július 5-én Ferenc pápa aláírta a szentté avatásához szükséges dokumentumot. Szentté avatására 2014. április 27-én, az Isteni irgalmasság vasárnapján került sor, XXIII. János pápával együtt. Élete Lengyelországtól a pápává választásig Karol Józef Wojtyła a dél-lengyelországi, Krakkótól 50 km-re fekvő Wadowicében született. Édesapja, Karol Wojtyła katonatiszt volt az Osztrák–Magyar Monarchiában, édesanyja, Emilia Kaczorowska tanítónő. Hívő katolikus családból származott. Karol három gyermek közül a legfiatalabb volt, de nővére meghalt, mire ő megszületett. A Karol nevet apja azért adta fiának, mert nagy tisztelője volt IV. Károly magyar királynak. 1929-ben édesanyját, 1932-ben orvos bátyját, Edmundot, 1941-ben édesapját is elvesztette. Érettségi után beiratkozott a krakkói Jagelló Egyetemre és egy színjátszó iskolába. A náci megszállás idején az egyetemet bezárták, ekkor egy kőbányában, majd egy vegyi üzemben dolgozott. Sokat sportolt (síelt, túrázott, kajakozott, úszott és focizott), és különböző színjátszókörökben is részt vett. 1942-ben jelentkezett az illegalitásban működő krakkói szemináriumba. Ebben az időben színtársulatban is játszott. 1946. november 1-jén szentelték pappá. Ezután a Krakkói főegyházmegye érseke Rómába küldte, hogy doktori tanulmányokat folytasson. Ezalatt elzarándokolt a híres stigmatizálthoz, Pio atyához, aki megjósolta neki, hogy egy napon övé lesz „a legmagasabb tisztség az Egyházban”. És, akit 2002-ben éppen ő emelt a szentek sorába. 1948-ban visszatért Lengyelországba. 1949-től a Szent Flórián-templom plébánosaként és egyetemi lelkipásztorként működött. 1951–1953 között teológiai és filozófiai tanulmányokat folytatott, majd az erkölcsteológia professzora lett. 1958-ban szentelték püspökké és nevezték ki krakkói segédpüspökké. 1964. január 13-án Krakkó érseke lett, 1967. június 26-án pedig bíboros. Részt vett a második vatikáni zsinaton (1962-1965). 1978-ban, VI. Pál pápa halála után tagja volt a konklávénak, amely megválasztotta I. János Pál pápát, aki 33 nap uralkodás után máig nem tisztázott körülmények közt elhunyt. Wojtyła érsek visszatért Rómába, hogy részt vegyen az újabb pápaválasztáson. 1978. október 16-án őt választották pápává. Wojtyła elődje tiszteletére vette fel a II. János Pál nevet. Mint I. János Pál, ő is eltökélte, hogy kevesebbet ad a ceremóniákra, és hű marad ahhoz, amit „Servus Servorum Dei” címe kifejez (Isten szolgáinak szolgája). Egyszerűbb beiktatási ceremóniát akart, és nem viselte a pápai tiarát. Merényletkísérletek 1981. május 13-án egy török férfi, Mehmet Ali Ağca rálőtt II. János Pálra, amit a pápa túlélt. Életben maradását a fátimai Szűzanya csodálatos közbenjárásának tulajdonította. Egyes feltevések szerint a bolgár titkosszolgálat, végső soron pedig a Szovjetunió állt a merénylet mögött, mivel tartott a pápával szoros kapcsolatban álló lengyel Szolidaritás mozgalomtól. A pápa később meglátogatta merénylőjét a börtönben és megbocsátott neki. Ağcát Olaszországban 30 év börtönbüntetésre ítélték, de 2000-ben a pápa közbenjárására kegyelmet kapott. Innen Törökországba vitték, ahol újra börtönbe került korábban elkövetett bűncselekményekért. 2006 januárjában szabadon engedték, de ez később tévedésnek bizonyult, így vissza kellett térnie a börtönbe. A Vatikán álláspontja szerint a fátimai titkok közül a harmadik, melyet csak 2000-ben hoztak nyilvánosságra, ezt a merényletet jövendölte meg. 1982. május 12-én a portugáliai Fátimában egy spanyol pap újabb merényletet próbált elkövetni a pápa ellen, de a testőrség megállította. A merénylő nem értett egyet a második vatikáni zsinat határozataival, a pápát pedig Moszkva ügynökének tartotta. Hét év börtönbüntetésre ítélték, majd száműzték Portugáliából. Életének utolsó hónapjai Jóllehet IX. Piusz 1846-os megválasztása óta ő volt a legfiatalabb pápa, huszonöt év apostoli tevékenység és két merénylet után egészsége már nem volt a régi. 1991-ben állapította meg egy orvos, hogy a pápa Parkinson-kórban szenved (a Szentszék csak halála után erősítette meg a hírt.) Utolsó éveiben gyakran vetették fel, hogy mondjon le pápaságáról gyöngülése miatt, ő azonban tartotta magát a gyakorlathoz, ami szerint a pápa nem mond le betegség miatt, hanem haláláig ül a trónján, Istenre bízva a döntést, hogy meddig kell betöltenie hivatalát. 2005. február 1-jén a pápát kórházba szállították, mert influenzától és torokgyulladástól szenvedett. Bár ebből még felépült, pápasága óta először nem tudott részt venni a hamvazószerdai szertartásokon. Február 24-én belázasodott, és nehezen kapott levegőt, emiatt újra kórházba szállították, és gégemetszést hajtottak végre rajta. Március 13-án visszatért rezidenciájába. A húsvéti misét sem tudta pontifikálni, csak integetett a hívek tömegének. Március 31-én egy fertőzés következtében belázasodott, de kérésére nem vitték kórházba, mert a Vatikánban szeretett volna meghalni. Halála, búcsúztatása, temetése Április elsején állapota egyre rosszabbodott. Ugyanezen a napon szívrohamot is kapott. Délután öt óra körül elveszítette az eszméletét, és április 2-án 21 óra 37 perckor elhunyt. A halálhírt Joaquín Navarro-Valls vatikáni szóvivő jelentette be. Temetésére április 8-án került sor a vatikáni Szent Péter-bazilikában. A szertartást a bíborosi testület dékánja, Joseph Ratzinger vezette. Szentté avatása Hívek egy csoportja kezdeményezte a pápa szentté avatását. Ennek első lépcsőfokát, a boldoggá avatási ügyet 2005. június 28-án megnyitották, és két évvel halála után az egyházmegyei szakasz le is zárult (az ügyirat ünnepélyes aláírására 2007. április 2-án kerül sor). A szentté avatások szabályai szerint öt évet kell várni valakinek a halála után, hogy megkezdhessék a szentté avatási procedúrát, azonban ettől az előírástól el lehet térni. Erre példát adott maga II. János Pál is, amikor idő előtt engedélyezte az eljárás megkezdését Kalkuttai Szent Teréz esetében, és őt halála után alig valamivel több mint hat évvel, 2003. október 19-én boldoggá is avatta. A boldoggá avatás egyik feltétele, hogy történjen legalább egy olyan csoda, amely bizonyíthatóan az ő közbenjárásának tudható be. II. János Pál esetében megvizsgálták egy francia apáca meggyógyulásának körülményeit, és azt hivatalosan is megtörtént csodának ismerték el, de két újabb gyógyulást is az ő közbenjárásának tulajdonítanak. 2009 decemberében XVI. Benedek „tiszteletreméltó” címmel ruházta fel, ami az utolsó lépés a boldoggá avatás előtt. 2011. május 1-jén XVI. Benedek pápa boldoggá avatta. Másnap a koporsóját a Szent Péter-bazilika altemplomából a Szent Sebestyén-kápolna oltára alatti részbe helyezték át. 2013. április 25-én az orvosi bizottság, amely egy II. János Pál pápa közbenjárására történő gyógyulást vizsgált, kijelentette, hogy az eset tudományosan megmagyarázhatatlan. 2013. szeptember 30-án Ferenc pápa a napközi imaóra keretében kihirdette, hogy boldog XXIII. János pápával együtt 2014. április 27-én, húsvét második vasárnapján, az Isteni Irgalmasság ünnepén avatják szentté, ami meg is történt. Tevékenysége Tanítása Pápasága alatt II. János Pál 14 pápai enciklikát (körlevelet) adott ki. Első három enciklikája a Szentháromságban egy Isten titkát tárgyalja. A második jelentős csoport a társadalmi tanítás kérdéskörét taglalja. Ezeken kívül további öt enciklikája egyháztani, három pedig antropológiai kategóriába sorolható. XIII. Leó pápa bocsátotta ki a Rerum novarum kezdetű enciklikát, amely a katolikus egyház társadalmi tanításának alapja. Megjelenésének századik évfordulóján jelent meg a Centesimus Annus kezdetű enciklika (1991, Centesimus Annus, katolikus.hu), amelyben János Pál értékeli az elődje által kiadott dokumentumokat, és a társadalom aktuális helyzetét. Evangelium Vitae kezdetű enciklikájában (1995, Evangelium Vitae, katolikus.hu) kiáll az emberi élet védelme mellett, beleértve a meg nem született gyermekek méltóságát és az öregségben és szenvedésben való életet. Fides et Ratio kezdetű enciklikájában (1998, Fides et Ratio, katolikus.hu) a hit és az értelem viszonyával, a filozófia szerepével foglalkozik. Az ő nevéhez fűződik A katolikus egyház Katekizmusa című, az Egyház tanítását összefoglaló mű kiadása is, amelynek kidolgozásával 1986-ban egy Joseph Ratzinger vezette tanácsot bízott meg, és első (francia nyelvű) kiadása 1992-ben jelent meg. Lásd még: II. János Pál pápa enciklikái Társadalmi és politikai álláspontja II. János Pál pápa számos erkölcsi kérdésben egyháza hagyományaihoz híven konzervatív álláspontot képviselt, ugyanakkor más területeken (főként a katolikus egyház addigi irányvonalához képest) liberálisabbnak számított. A pápa az élethez való jog nevében felemelte szavát az abortusz, az eutanázia, a halálbüntetés és a fogamzásgátlás ellen. Ellenezte az azonos neműek házasságát. Egyértelműen modern egyházfő volt abban a tekintetben, hogy kiválóan használta fel a tömegkommunikáció adta lehetőségeket és lelkipásztori útjait az evangelizáció céljaira, egyúttal igyekezett leépíteni a pápaság barokkos pompáját. Az Egyház szociális tanításának megújítására ösztönözte mind a „létező” szocializmus válsága, mind az ipari társadalmak morális kiúttalansága. Azt hirdette, hogy keresztény erkölcsi alapokon meghaladható mind a „létező” szocializmus, mind a kapitalizmus. Mindezek alapján a szociális piacgazdaság és a többpártrendszerű demokrácia mellett állt ki. 2003-ban az iraki háború ellen is tiltakozott, egyik bíborosát elküldte George W. Bush elnökhöz, hogy próbálja jobb belátásra téríteni. Úgy tartotta, a konfliktust diplomáciai úton, az ENSZ irányításával kell megoldani. Szorgalmazta, hogy az Európai Unió Alkotmányos Szerződésében említést tegyen Európa keresztény örökségéről, de ezt nem sikerült elérnie (bár időközben az alkotmányos szerződés ratifikálási folyamata is megrekedt). Bocsánatkérések II. János Pál pápasága második felében a megbékélés érdekében több esetben bocsánatot kért a katolikus egyház képviselői által a történelem folyamán különböző személyek és csoportok ellen elkövetett bűnökért, többek között a következőkért: Galileo Galilei meghurcolásáért és házi őrizetre ítéléséért a heliocentrikus világkép miatt (1992-ben); az afrikaiaktól a keresztényeknek a rabszolgasággal kapcsolatban elkövetett bűneiért (1995-ben); a nőkkel szemben elkövetett igazságtalanságokért (1995-ben); a protestánsokkal szemben a 16. századi ellenreformáció során elkövetett bűnökért (1995-ben); egyes keresztények hallgatásáért a holokauszt idején (1998-ban); Husz János megégetéséért (1999-ben); 2000-ben a türelmetlenségért és az erőszakért a másként gondolkodókkal szemben, a keresztes háborúk során elkövetett borzalmakért, az inkvizíció módszereiért, a keresztények közötti széthúzást eredményező vétkekért, a kiátkozásokért, üldözésekért; a zsidók ellen elkövetett vétkekért, a korábbi időszakokban tanúsított megvetésért, az ellenségeskedésért, a hallgatásért; az evangelizáció során elkövetett bűnökért: amelyek a béke és a népek jogai ellen hatottak, sértettek más kultúrákat és vallásokat, semmibe vették az emberi méltóságot, a nők, a más fajok és népcsoportok jogait; azokért a tettekért, amelyeket a társadalmi igazságosság, a gyengék, a még meg nem születettek ellen követtek el. Lelkipásztori utazásai Nagyon sokat utazott: 104 külföldi utazása során több olyan országba is ellátogatott, ahol katolikus pápa azelőtt még nem járt. Elutazott Nagy-Britanniába, ahol találkozott az anglikán egyház fejével, II. Erzsébet brit királynővel; járt a többségében ortodox vallású Romániában – az 1054-es nagy egyházszakadás óta ő volt az első pápa, aki meglátogatott egy ortodox többségű országot –; Görögországban, ahol előtte ezer évig nem járt pápa; Damaszkuszban, ahol ő lett a történelem első katolikus pápája, aki látogatást tett egy mecsetben; és Auschwitzban, ahol szintén nem járt katolikus pápa előtte. 2000-ben a Szentföldre utazott; ez az utazás vallási és politikai szempontból is a legjelentősebbek közé tartozik. Találkozott két főrabbival és a jeruzsálemi főmuftival, meglátogatta a Jad Vasem holokauszt-emlékhelyet és imádkozott a Siratófalnál. II. János Pál pápa kétszer tett látogatást Magyarországon: 1991. augusztus 16. és 20. között, valamint 1996. szeptember 6. és 7. között. Göncz Árpádot már a második világháborút követő évekből is ismerte egy közös ismerősük révén. Kapcsolata más keresztény felekezetekkel és más vallásokkal Kereste az együttműködést és a megbékélést más keresztény felekezetekkel és a nem keresztény vallásokkal is. Találkozott és együtt imádkozott protestáns egyházak vezetőivel. Az együttműködés leginkább az anglikánokkal mélyült el; többször is találkozott a canterburyi érsekkel. Kevésbé volt eredményes az ortodoxokkal való kapcsolatfelvétel (a moszkvai pátriárkával nem tudott találkozni), de itt is történtek előremutató lépések. Történelmi lépéseket tett a katolikusok és a zsidóság megbékélése felé: 1986-ban a pápák közül elsőként ellátogatott a római zsinagógába, a Vatikánban fogadta a jeruzsálemi főrabbit, és 2000-ben a Siratófalnál bocsánatot kért a keresztények által a zsidók ellen elkövetett bűnökért. A pápát ért kritikák Politikai konfliktusokban játszott szerepe Egyes források szerint a Vatikán jelentős anyagi támogatást juttatott a lengyelországi Szolidaritásnak. Stanisław Dziwisz, a pápa személyi titkára pletykának, hazugságnak nevezte ezeket az állításokat. Vitatott a Vatikán szerepe a balkáni háborúban, ahol állítólag (többek között A leleplezett Vatikán című könyv szerint) támogatást nyújtott Horvátországnak. Ennek részeként a nemzetközi közösséghez fordult a horvátokkal szembeni népirtás megfékezésére, ugyanakkor nem emelte fel szavát a horvátok által elkövetett bűnök miatt, és nem ítélte el Franjo Tuđmant sem, amikor csökkenteni próbálta a holokauszt súlyát. Botrányok pápasága alatt Pápasága alatt több, papokat, püspököket érintő botrány pattant ki. Számos írországi, olaszországi és amerikai püspökről és papról derült ki, hogy apácákat erőszakolt meg vagy zaklatott szexuálisan. Nagy felháborodást keltett az is, amikor fény derült arra, hogy sok amerikai katolikus pap szexuális visszaéléseket követett el. A pápát ezekkel az ügyekkel kapcsolatban számos kritika érte, mivel a Vatikán sokáig belügyeként kívánta kezelni az eseteket, és noha már évek óta tudomása volt a visszaélésekről, nem tett érdemi lépéseket a megfékezésükre. Ennek kapcsán az Európai Unió parlamentje is elmarasztalta a Vatikánt egy határozatában. Kritikák liberális körökből II. János Pált sokan bírálták azzal, hogy szerintük az óvszerhasználatot elutasító álláspontja hozzájárult az AIDS terjedéséhez az afrikai országokban. A hivatalos katolikus álláspont szerint ugyanis az AIDS terjedésének a monogám kapcsolat, a hűség és az önmegtartóztatás vet gátat, amelyet a világ legnagyobb életvédő szervezete, a Human Life International számokkal is igazolt. Jóllehet a nők iránti tisztelete elismerést keltett, sokan a szemére vetették, hogy a nők társadalmi szerepéről alkotott felfogása – mely szerint a nők elsődleges hivatása az anyaság – túlságosan konzervatív. Nőszervezetek bírálták a terhességmegszakítás és a válás tilalma miatt is. Ugyancsak bírálatok érték a nők pappá szentelésének elutasítása miatt. Kritikák konzervatív körökből II. János Pált nem csak konzervatív nézetei miatt érték kritikák: egyes egyházi csoportok szerint éppen hogy túl liberális irányvonalat képviselt. A második vatikáni zsinat eredményeit elvető, az ökumené, a nép nyelvén tartott szentmise és a vallásszabadság helyességét vitató Marcel Lefebvre érsek 1988-ban négy papot engedély nélkül püspökké szentelt, ami kiközösítést vont maga után. Szervezeti intézkedései Magyar katolikusok, többek között Tempfli József nagyváradi püspök sérelmezték, hogy 1999. május 7-9. közötti romániai látogatása csak Bukarestre korlátozódott, és nem látogatta meg az erdélyi magyarokat. Jakubinyi György gyulafehérvári érsek ezt a körülményekkel magyarázta. Vitákat váltott ki Habsburg–Lotaringiai-házból való IV. Károly osztrák császár, magyar és cseh király 2004-es boldoggá avatása is, főként az első világháborúban játszott szerepe miatt. Emlékezete Róla nevezték el a Pécs-Pogány összekötő utat, mivel 1991-ben a pogányi reptéren szállt le repülőgépével. Első magyarországi, egész alakos köztéri emlékművét 2008. március 29-én avatták fel Budapesten, a XVII. kerületi Rákoshegyen. Róla nevezték el 2011-ben Budapesten a korábbi Köztársaság teret. Halála óta a székesfehérvári Szent István-bazilika előtti tér is az ő nevét viseli. Róla nevezték el 1998-ban a krakkó-balicei repülőteret. A Szabolcs-Szatmár Bereg vármegyei Biriben utca viseli a nevét. Több helyen már életében szobrot emeltek neki. Miskolcon (Diósgyőrben) is teret neveztek el róla. Irodalom Stanisław Dziwisz: Egy élet Karol Woytyła mellett. Budapest: Új Ember. 2007. ISBN 978-963-9674-36-3 Arturo Mari: Találkozunk a Paradicsomban. (hely nélkül): Heti Válasz Kiadó. 2008. ISBN 978-963-9461-23-9 Filmek életéről Karol, az ember aki pápa lett, (angolul: Karol: A Man Who Became Pope); olasz-lengyel-kanadai életrajzi film (2005), I-II. rész , rendező: Giacomo Battiato, zeneszerző: Ennio Morricone Karol – A pápa, aki ember maradt, (angolul: Karol: The Pope, The Man); olasz-lengyel-kanadai életrajzi film (2006), I-II. rész , rendező: Giacomo Battiato, zeneszerző: Ennio Morricone II. János Pál – A béke pápája, (angolul: Pope John Paul II); olasz-amerikai-lengyel életrajzi dráma (2005), rendező: John Kent Harrison, zeneszerző: Marco Frisina Félelem nélkül – II. János Pál (Megjelenés dátuma: 2005. december 1., Rendező: Jeff Bleckner, Zenéjét szerezte: Carlo Siliotto) Nevét viselő intézmények Szent II. János Pál Iskolaközpont (Budapest) II. János Pál Pápa Katolikus Általános Iskola (Bátonyterenye) II. Szent János Pál Katolikus Általános Iskola és Óvoda (Kecel) II. János Pál Katolikus Kollégium és Szakkollégium (Szombathely) Szent II.János Pál Sportcsarnok (Veszprém) Szent II. János Pál Pápa Idősek Otthona (Máriapócs) Érdekességek Pápasága alatt is rendszeresen böjtölt és megtartóztatta magát az e világi szenvedélyektől. Szent Péter utódaként három ördögűzést hajtott végre. Máriapócsi hivatalos látogatásakor már másodszor írt a templom vendégkönyvébe: első bejegyzését diákkorában, hátizsákos turistaként tette. Egyik életrajzírója, André Fossard szerint azon kérdésére, hogy melyik lenne az az evangéliumi mondat, amelyet akkor választana, ha csak egyetlen mondatot hagyhatna örökül az utókornak, a pápa habozás nélkül azt válaszolta, hogy „az igazság szabaddá tesz titeket” (János 8. fej. 32.) Jegyzetek Művei "Documenta Catholica Omnia" (latin nyelven). Cooperatorum Veritatis Societas. Hozzáférés: 2011. december 6.. Karol Wojtyłaként: A mi Urunk festője (dráma) Karol Józef Wojtyłaként: Az aranyműves boltja (dráma) Magyarul megjelent művei Karol Wojtyła: Jel, melynek ellentmondanak. Elmélkedések; ford. Battik Izabella; Opus Mystici Corporis, Bécs, 1981 24 lecke. II. János Pál 24 beszéde második lengyel zarándokútján; fordítói, Bp., 1984 "Ne féljetek!". André Frossard és II. János Pál pápa párbeszéde; ford. Pápai Lajos, Reményi Judit, Kiss László; Szt. István Társulat, Bp., 1986 Andrzej Jawien: Az aranyműves boltja. Elmélkedés a házasság szentségéről, olykor drámai fordulatokkal; ford. Balássy Péter, kórusátköltés Balássy László; Agapé–Kršćanska sadašnjost, Újvidék–Zagreb, 1989 A bennem növekvő Ige. Karol Wojtyla (II. János Pál pápa) válogatott írásai; vál. Balássy László, ford. Balássy Péter, Balássy László; Zrínyi Ny., Bp., 1990 Karol Wojtyła: A mi Urunk testvére; ford. Gimes Romána; Európa, Bp., 1991 Karol Wojtyła: A hit Keresztes Szent János szerint; előszó Pierre Paul Philippe, ford. Széll Margit; Szt. István Társulat, Bp., 1991 A Szentatya és a fiatalok; összeáll., ford. Török József; Ecclesia, Bp., 1991 A Szentatya és a szenvedők; összeáll., ford. Török József; Ecclesia, Bp., 1991 Napról napra a Szentatyával. Elmélkedések az év minden napjára; szerk. Tony Castle, ford. Rónay Krisztina / Fohászok és imádságok; vál., ford. Fontos Edina; Vigilia, Bp., 1991 A pápa szól hozzánk. II. János Pál pápa hazánkban. 1991. augusztus 16-20. A pápa beszédei; szerk. Békés Gellért, ford. Cz. Balassa Mária; Katolikus Szemle, Róma, 1991 II. János Pál pápa magyarországi látogatása. 1991. augusztus 16-20. A Szentatya beszédeinek magyar nyelvű fordítása; MKPK Sajtóiroda, Bp., 1991 II. János Pál pápa magyarországi látogatása. 1991. augusztus 16-20. A Szentatya beszédeinek magyar nyelvű fordítása; 2. jav. kiad; MKPK Sajtóiroda, Bp., 1991 Családi katekizmus; II. János Pál pápa alapján összeáll. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 1994 II. János Pál pápa levele a családokhoz 1994-ben, a Család évében; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 1994 Átlépni a remény küszöbén; szerk. Vittorio Messori; ford. Ordasi Zsuzsa; JLX, Bp., 1994 Átlépni a remény küszöbén; szerk. Vittorio Messori; ford. Ordasi Zsuzsa; 2. jav. kiad; JLX, Bp., 1995 "Kelet Világossága". II. János Pál pápa apostoli levele a püspökökhöz, a papokhoz és a hívekhez XIII. Leó pápa apostoli levele, "A Keletiek méltósága" centenáriumára; Görög Katolikus Hittudományi Főiskola Könyv- és Kegyszerboltja, Nyíregyháza, 1995 Minden napra egy ima. Imádságok az év 365 napjára; ford. Szentmihályi Szabó Péter; JLX, Bp.–Los Angeles, 1995 A pillanat békéje. Vigasztaló szavak minden percre; ford. Szentmihályi Szabó Péter; JLX, Bp., 1996 Férfi és nő. Elmélkedések a Teremtés könyve alapján. Audiencia-beszédek a Vatikánban, 1979. szeptember 5.–1980. április 2.; ford. Nemessányi Lászlóné; Christianus–OMC, Bp.–Bécs, 1996 Ajándék és titok. Pappá szentelésem 50. évfordulóján; ford. Ipacs Katalin, Vertse Márta, Vértesaljai László; Új Ember, Bp., 1997 Reménységünk forrása. Elmélkedések a legszentebb Szív litániájához; ford. Parcz Ferenc; Korda, Kecskemét, 1998 Az emberi szív. Elmélkedések a Hegyi beszéd alapján. Audiencia-beszédek a Vatikánban 1980. április 16–1980. október 8.; ford. Nemessányi Lászlóné; Christianus–OMC, Bp.–Bécs, 1998 II. János Pál pápa levele az idősekhez; ford. Vertse Márta; Szt. István Társulat, Bp., 2000 Bocsássunk meg és kérjünk bocsánatot! II. János Pál pápa szentföldi zarándokútjának beszédei és nagyböjt első vasárnapi homíliája; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2000 Szent Pál apostol nyomában. II. János Pál pápa beszédei Görögországban, Szíriában és Málta szigetén, 2001. május 4-9.; Szt. István Társulat, Bp., 2001 II. János Pál pápa lelkipásztori látogatása Ukrajnában. 2001. június 23-27.; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2001 II. János Pál pápa lelkipásztori látogatása Kazahsztánban és Örményországban, 2001. szeptember 22-27.; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2001 II. János Pál Ecclesia de eucharistia kezdetű enciklikája a püspököknek, a papoknak és diákonusoknak, a szerzeteseknek és minden hívőnek az eucharisztia és az egyház kapcsolatáról; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2003 II. János Pál az Egyház Európában kezdetű szinodus utáni apostoli buzdítása. Az Egyházban élő Jézus Krisztusról mint a remény forrásáról Európa számára; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2003 A fény gyermekei. A pápa üzenete a fiatalokhoz; szerk. Jerome M. Vereb, ford. Reichenberger Andrea; JLX, Bp., 2003 Keljetek föl, menjünk!; ford. Szabó Zsuzsanna; Új Ember, Bp., 2004 II. János Pál pápa breviáriuma. A Szentatya gondolatai, útmutatásai az esztendő minden napjára; összeáll., ford. Koncz Éva; Szt. Gellért, Bp., 2004 Gondolatok az életről; ford. Fejérvári Boldizsár; Trivium, Bp., 2005 Átlépni a remény küszöbén; szerk. Vittorio Messori, ford. Ordasi Zsuzsa; 2. jav. kiad; JLX, Bp., 2005 II. János Pál megnyilatkozásai. Pápai dokumentumok, 1978–2005, 1-3.; szerk. Diós István, ford. Keresztes Szilárd et al.; Szt. István Társulat, Bp., 2005 1-2. Enciklikák, apostoli buzdítások, apostoli levelek 3. Beszédek, levelek, üzenetek Emlékezet és azonosság. Veszélgetések az ezredfordulón; ford. Sajó Tamás; Európa, Bp., 2005 Egészen a Tiéd. II. János Pál pápa imái; vál. Kindelmann Győző, ford. Diós István et al.; Szt. Maximilian, Bp., 2006 A test teológiája. Audencia-beszédek a Vatikánban, 1980. december 17–1984. július 21.; ford. Juhász Gábor Tamás; Kairosz, Bp., 2008 A férfi és a nő eredeti egysége. A test teológiája. Audiencia-beszédek a Vatikánban, 1979. szeptember 5–1980. április 2.; ford. Juhász Gábor Tamás; Kairosz, Bp., 2009 Orientale lumen – Kelet világossága. II. János Pál Kelet világossága kezdetű apostoli levele; ford. Keresztes Szilárd; Hajdúdorogi Püspöki Hivatal, Nyíregyháza, 2010 (Görög katolikus szemle füzetek) Minden napra egy gondolat. Napi meditációk a nagy pápa imádságaiból és írásaiból Jerome Vereb atya szerkesztésében; Szentmihályi Szabó Péter; JLX, Bp., 2010 Karol Wojtyła: Szerelem és felelősség; ford. Honti István; Kairosz, Bp., 2010 "Becsüljétek meg és éljetek helyesen a szabadsággal!". Boldog II. János Pál pápa beszédei magyarországi látogatása alkalmával, 1991. augusztus 16-20.; szerk. Diós István; Concordantia 2000 Alapítvány, Bp., 2011 Üzenet a családoknak; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2011 Gondolatok az életről; ford. Fejérvári Boldizsár; Trivium, Bp., 2011 II. János Pál bölcsességei. A pápa az élet alapvető kérdéseiről; összeáll. Nick Bakalar, Richard Balkin, ford. Lelik Krisztina; Lazi, Szeged, 2013 Menjetek békével! Az örök szeretet ajándéka; ford. Varga Csaba Béla; Trivium, Bp., 2014 Szent II. János Pál pápa breviáriuma. A Szentatya gondolatai, útmutatásai az esztendő minden napjára; összeáll., ford. Koncz Éva; 4. újraszedett kiad; Szt. Gellért, Bp., 2014 Induljatok áldásommal! Útravaló fiataloknak; szerk. Kívés Zoltán; Szt. István Társulat, Bp., 2014 Önéletrajz; összeáll. Justyna Kiliańczyk-Zięba; ford. Koncz Éva; Új Ember–Magyar Kurír, Bp., 2020 Az eucharisztia és az egyház. Részletek II. János Pál pápa "Az egyház az eucharisztiából él" kezdetű enciklikájából és XVI. Benedek pápa "A szeretet szentsége" kezdetű apostoli buzdításából; szerk. Jánossy Gábor; Stella Maris Alapítvány, Budapest, 2020 (Az Eucharisztikus Világkongresszusra készülve) A családi közösség. II. János Pál pápa "Familiaris consortio" kezdetű apostoli buzdítása az egész katolikus egyház püspökeihez, papjaihoz és híveihez a keresztény család feladatairól a mai világban; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2021 Szent II. János Pál bölcsességei; szerk. Carol Kelly-Gangi, ford. Kovács Zoltán; Lazi, Szeged, 2021 A test teológiája. Férfinak és nőnek teremtette őket; ford. Juhász Gábor Tamás; Kairosz, Bp., 2021 Karol Wojtyła: Személy és tett; ford. Pálfalvi Lajos; Vigilia, Bp., 2023 (Theologia polonica) Pápai megnyilatkozások II. János Pál megnyilatkozásai I–III. Budapest: Szent István Társulat. 2005. ISBN 9789633617427 Pápai Megnyilatkozások. I-XXXIV: II. János Pál pápa megnyilatkozásai: I-II. Redemptor Hominis enciklika a Megváltóról. 1979. III. 4. Ford. Diós István. Budapest, 1980 III. Dives in misericordia enciklika az irgalmas Atyaistenről. 1980. XI. 30. Ford. uő. Budapest, 1981 IV. Laborem exercens enciklika a szociális kérdésről. 1981. IX. 14. Ford. uő. Budapest, 1981 V. Familiaris consortio apostoli buzdítás a családról. 1981. XI. 22. Ford. uő. Budapest, 1982 VI. Keresztény Egységtitkárság: Ökumenikus direktorium I. (Az ökumenizmus ált. teendői. 1967. V. 14. – Az ökumenizmus a felsőoktatási intézményekben. 1970. IV. 16.) – Lelkipásztori instrukció az Eucharisztiáról. 1972. VI. 1. – Közlemény az instrukció után. 1973. X. 17. VII. Aperite portas az 1983-i szentévet meghirdető bulla. 1983. I. 6. Ford. Diós István. Budapest, 1983 VIII. Salvifici doloris apostoli levél a szenvedésről. 1984. II. 11. Ford. Mártonffy Marcell OSB. Budapest, 1984 IX. Redemptionis donum apostoli buzdítás a szerzetességről. 1984. II. 25. Ford. Kiss László. Budapest, 1984 X. Parati semper apostoli levél az ifjúsághoz. 1985. III. 31. Ford. uő. Budapest, 1985 XI. Nagycsütörtöki levél a papokhoz. 1985. III. 31. Ford. uő. Budapest, 1985 XII. Reconciliatio et poenitentia apostoli buzdítás a bűnbánatról. 1984. XII. 2. Ford. uő. Budapest, 1985 XIII. Slavorum apostoli enciklika Szt Cirillről és Metódról. 1985. VI. 2. Ford. uő. Budapest, 1986 XIV. Dominum et vivificantem enciklika a Szentlélekről. 1986. V. 16. Ford. uő. Budapest, 1987 XV. Redemptoris Mater enciklika a Szűzanyáról. 1987. III. 25. Ford. uő. Budapest, 1987 XVI. Anno Mariano apostoli levél Mária évében a szerzeteseknek. 1988. V. 22. Ford. uő. Budapest, 1988 XVII. Euntes in mundum enciklika az oroszok megtérésének emlékezetére. 1988. I. 25. Ford. uő. Budapest, 1987 XVIII. Sollicitudo rei socialis enciklika a szociális kérdésről. 1987 XII. 30. Ford. uő. Budapest, 1988, átd. Goják János. (Az Egyház társadalmi tanítása) Budapest, 1993 XIX. Mulieris dignitatem apostoli levél a női méltóságról. 1988. VIII. 15. Ford. Kiss László. Budapest, 1989 XX. Christifideles laici apostoli buzdítás a világi krisztushívőkről. 1988. XII. 30. Ford. Török József. Budapest, 1990 XXI. Redemptoris missio enciklika a missziókról. 1990. XII. 7. Ford. Kiss László. Budapest, 1992 XXII. Centesimus annus enciklika a szociális kérdésről. 1991. V. 1. Ford. Balogh Gábor, Barabás Miklós, Goják János. Budapest, 1991 XXIII. Ex corde Ecclesiae apostoli rendelkezés a katolikus egyetemekről. 1990. VIII. 15. Ford. Széchényi Kinga. Budapest, 1991 XXIV. Veritatis splendor enciklika az erkölcs alapkérdéseiről. 1993. VIII. 6. Ford. Diós István. Budapest, 1994 XXV. Redemptoris custos apostoli buzdítás Szent Józsefről. 1989. VIII. 15. Ford. Katona Farkas Ferenc OCist. Budapest, é. n. XXVI. Evangelium vitae enciklika az élet védelméről. 1995. III. 25. Ford. Diós István. Budapest, 1995 XXVII. Tertio millennio adveniente apostoli levél a 2000. év nagy jubileumáról. 1994. XI. 10. Ford. uő. Budapest, 1995 XXVIII. Pastores dabo vobis apostoli buzdítás a papságról. 1992. III. 25. Ford. uő. Budapest, 1995 XXIX. Orientale lumen apostoli levél XIII. Leó A keletiek méltósága kezdetű apostoli levele centenáriumáról. 1995. V. 2. Ford. Keresztes Szilárd. Budapest, 1996 XXX. Ut unum sint enciklika az ökumenikus törekvésekről. 1995. V. 25. Ford. Diós István. Budapest, 1995 XXXI. Vita consecrata apostoli buzdítás a szerzetesi életről. 1996. III. 25. Ford. uő. Budapest, 1996 XXXII. Dies Domini apostoli levél a vasárnap megszenteléséről. 1998. V. 31. Ford. uő. Budapest, 1998 XXXIII. Fides et ratio enciklika a hit és ész kapcsolatának természetéről. 1998. IX. 14. Ford. uő. Budapest, 1999 XXXIV. Incarnationis mysterium a 2000. év nagy jubileumát meghirdető bulla. 1998. XI. 29. Ford. uő. Budapest, 1999 XXXV. Novo millennio ineunte apostoli levél az új évezred kezdetén. Ford. Somorjai Gabi. Budapest, 2000 XXXVI. Rosarium Virginis Mariae apostoli levél a rózsafüzérről. 2002 X. 16. Ford. Diós István. Budapest, 2002 XXXVII. Ecclesia de Eucharistia enciklika az Eucharisztiáról. 2003. IV. 17. Ford. uő. Budapest, 2003 XXXVIII. Ecclesia in Europa apostoli buzdítás. 2003. VI. 28. Ford. uő. Budapest, 2003 XXXIX. Pastores gregis apostoli buzdítás a püspökről. 2003. X. 16. Ford. uő. Budapest, 2004 XL. Mane nobiscum Domine apostoli levél az Eucharisztia évéről. 2004. X. 7. Ford. uő. Budapest, 2004 További információk Online II. János Pál a Vatikán oldalain (angol, német, francia, spanyol, olasz) Életrajzi összeállítás, Életjel.hu John Paul II – BBC; értékelés (angol) Máté-Tóth András: II. János Pál pápa műve – Beszélő, 2005. június-július; értékelés Monety Papież Jan Paweł II na monetach kolekcjonerskich Gergely Jenő: A „remény pápája” Archiválva 2014. július 30-i dátummal a Wayback Machine-ben – História, 2005. április; értékelés Gergely Jenő: Karol Wojtyla – História, 2005. április; kronológia A pápa beszéde Magyarországon tett látogatásakor a kultúra és a tudomány képviselőihez, 1991. augusztus 17. Pápai Tiara magyar – II. János Pál pápa Third pilgrimage of John Paul II to Poland, Institute of National Remembrance Bozók Ferenc: In memoriam II. János Pál, in. Új Ember, 2014. június 15. Sági György (2020. május 18.). "II. János Pál – a pápa, aki átvezette az egyházat a harmadik évezredbe". Hozzáférés: 2023. március 18.. Nyomtatott John O'Sullivan: Az elnök, a pápa és a miniszterelnök; ford. Árokszállási Zoltán; Helikon–Heti Válasz, Bp., 2010 Gian Franco Svidercoschi: Karol története. Az ember, aki pápa lett; ford. Simonné Kajsza Krisztina; Mandorla-ház, Dunakeszi, 2010 Soltész Ferenc Gábor: II. János Pál pápa magyarországi látogatásainak érmei és plakettjei; Magyar Éremgyűjtők Egyesülete, Bp., 2010 Christpoher West: A test teológiája kezdőknek. Bevezetés II. János Pál pápa szexuális forradalmába; ford. Ryan-Nagy Beáta; Missio Christi Alapítvány, Bp., 2010 Annalisa Borghese: Wojtyla asszonyai. Nők egy pápa életének tükrében; ford. Simonné Kajsza Krisztina; Mandorla-ház, Dunakeszi, 2011 Alfonso Aguilar: Egy pápa arcai. Pillantások II. János Pál szemébe; előszó Arturo Mari, ford. Galambos Éva; Heti Válasz, Bp., 2011 Török József: Szent Péter örökében. Boldog II. János Pál pápa; Ecclesia, Bp., 2011 (Ecclesia füzetek) Balázs Károly: Ne féljetek nevetni! Történetek a szent pápáról, II. János Pálról; Szt. Gellért, Bp., 2013 A szeretet ragyogása. Boldog II. János Pál pápa szentté avatása tiszteletére. A Tilma a Gyermekművészetért Alapítvány nemzetközi gyermekrajz vándorkiállítások zsürizett alkotásainak válogatása, 2006–2014; összeáll. Basáné Révész Erzsébet; Pápai Missziós Művek, Bp., 2014 Andreas Englisch: II. János Pál csodái; ford. Kosztolánczi Krisztina; Lazi, Szeged, 2014 Paweł Zuchniewicz: II. János Pál csodái; ford. Rostetter Szilveszter; Jel, Bp., 2014 Ha nem hallasz, hajolj le... Történetek, anekdoták Szent II. János Pál pápáról; összeáll., ford. Koncz Éva; s.n., Bp., 2014 Közeledj Istenhez és utat mutat számodra. XXIII. János és II. János Pál 8 erénye, ami közelebb visz a boldogsághoz; szerk. Verebné Sárközi Réka; Laudetur, Szeged, 2014 Remény a reménytelenségben. Főpásztorok a kelet-közép-európai diktatúrákban. Stefan Wyszyński, Karol Wojtyła, Márton Áron, Mindszenty József; szerk. Soós Károly, Zombori István; METEM–Historia Ecclesiastica Hungarica Alapítvány, Bp.–Szeged, 2014 A szentek köztünk élnek. Vallomások Szent XXIII. János és Szent II. János Pál pápákról; szerk. Gégény István; Új Ember, Bp., 2014 Hesemann–Arturo Mari: II. János Pál. Örökség és karizma; ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2014 Andreas Englisch: II. János Pál pápa. Karol Wojtyla titka; ford. Szabó Katalin; Agapé, Szeged, 2014 (Az életszentség nagymesterei) II. János Pál pápa közelében. Barátok és munkatársak vallomásai. XVI. Benedek emeritus pápa exkluzív interjújával; szerk. Wlodzimierz Redzioch, ford. Diós István; Szt. István Társulat, Budapest, 2015 Jason Evert: Nagy Szent II. János Pál pápa; ford. Miklósházy P. A.; fordítói, Toronto, 2015 Totus tuus. Egészen a tiéd. Szent II. János Pál emlék-konferencia. Kecskemét, 2015. október 16.; szerk. Lévai Jánosné; Alföld Idegenforgalmáért Alapítvány, Kecskemét, 2015 II. János Pál pápa közelében. Barátok és munkatársak vallomásai. XVI. Benedek emeritus pápa exkluzív interjújával; szerk. Wlodzimierz Redzioch, ford. Diós István; Szt. István Társulat, Bp., 2015 Bereznai Zsuzsanna–Schőn Mária: Könnyek népe. A hajósi sváb parasztság sorsa 1938–1954 között; Önkormányzat, Hajós, 2017 Sztanyekné Hossó Nikoletta: Politika és protokoll. Az első magyarországi pápalátogatás kulisszatitkai 25 év távlatából; CEPoliti, Bp., 2017 Pap bácsi, kösd be a cipőmet! Történetek, anekdoták Szent II. János Pál pápáról; összeáll., ford. Koncz Éva; Új Ember–Magyar Kurír, Bp., 2019 A függetlenség szentje. Szent II. János Pál pápa (1920–2005) pápasága bélyegeken és képeslapokon Steindl Rezső gyűjteménye alapján; szerk. Joanna Urbańska, Steindl Rezső, Farkas Csaba; Szülőföld, Gencsapáti, 2020 Ne félj kitárni szívedet! Szent II. János Pál pápa születésének 100. jubileumára; szerk. Verebné Sárközi Réka; Laudetur, Szeged, 2020 Kapcsolódó szócikkek II. János Pál pápa enciklikái Karol Wojtyła Barátság Központ A pápaság története