NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Мариански острови

Марианските острови е архипелаг от 15 острова в западната част на Тихия океан, югоизточно от Япония. Общата му площ е1026 km², а политически е разделен на 2 административни единици - териториите на САЩ Гуам и Северни Мариански острови. Марианските острови са най-северните острови от по-голяма островна група, наречена Микронезия. Архипелагът е съставен от върховете на 15 вулканични планини, които са южната част на подводна планинска верига, която се разпростира на 2519 km от Япония с крайна точка близо до остров Гуам. Наблизо е и Марианската падина. История Островите са населени вероятно от 3-то хилядолетие пр.н.е. Оформилата се там, вследствие на няколко емигрантски вълни от австралоидно, меланезийско и полинезийско население, местна народност е известна под името чаморо. След сблъсъци с нейни представители, мореплавателите от експедицията на Фернандо Магелан (първа от европейските навлязла от Атлантическия в Тихия океан и първа посетила архипелага през 1521 г.) ги наричат "лардонес" (крадци) и впоследствие мястото е известно главно под това име (Лас Лардонес/Острови на крадците) до колонизацията си (посредством религиозна мисия на група йезуити) от Испания от 1667 г. нататък, когато са преименувани на властващата тогава като регент кралица-майка Мариана Австрийска. Вследствие на общуването си със заселниците, значителна част от местното население се стопява, а настоящите му (21. век) потомци са напълно или почти изцяло със смесен произход. Под испанска власт мястото се развива като център за производство на захарна тръстика и важно пристанище и е обвързано административно първо с Нова Испания (Мексико), а после - с Филипините. Сред земите, които Испания губи в полза на САЩ в Испано-американската война (1898 г.) е и остров Гуам, а останалата част от архипелага е продадена от испанското правителство на Германия. Япония окупира тази част (наричана после Северни Мариански острови) по време на Първата световна война (през 1914 г.), а след войната й е предоставен мандат за тяхното управление от Лигата на нациите. Гуам остава американски до Втората световна война, когато е превзет от японците, в паралелна с тази над Пърл Харбър атака, но впоследствие САЩ го отвоюват, а превземат и останалата част от островната верига и използват Марианските острови за поредица от военновъздушни нападения срещу Япония, чиято кулминация са тези с атомните бомби, хвърлени над Хирошима и Нагазаки. След войната Марианските острови в цялост остават под управлението на САЩ, като се запазват двете исторически обусловени владения - Гуам и Северни Мариански острови, въпреки че са правени някои неуспешни опити за обединението им в единна територия.
Mariany

Mariany (též Mariánské ostrovy) je souostroví v západní části Pacifiku. Geografie Souostroví se nachází přibližně 2 500 km jižně od pobřeží Japonska. Je to skupina 15 sopečných ostrovů obklopených korálovými útesy, která se táhne mezi 13° a 21° severní šířky a 144° a 146° východní délky. Jsou nejsevernější výspou mikronéského regionu v Oceánii. Celková plocha souše veškerých Marianských ostrovů je 1 007 km². Nedaleko od ostrovů se nachází Marianský příkop. Dnes je souostroví rozděleno na dvě administrativní jednotky podřízené USA: Guam Guam Severní Mariany Severní Mariany Historie Prvním Evropanem, který spatřil ostrovy, byl Fernão de Magalhães na své cestě kolem světa 6. března 1521. V roce 1667 Španělsko prohlásilo souostroví za svou kolonii (spolu s Filipínami a Karolínami), která se jmenovala Španělská Východní Indie. Název dostaly ostrovy podle španělské královny Marie Anny Habsburské. Španělská nadvláda trvala až do španělsko-americké války (1898). Po porážce Španělska anektovaly USA ostrov Guam, Severní Mariany byly prodány Německu, které je začlenilo do své kolonie Německá Nová Guinea. Po 1. světové válce přešla správa Severních Marian pod správu Japonska jako součást mandátního území Tichomořské ostrovy. Na počátku druhé světové války v prosinci 1941 Japonci obsadili Guam. V rámci operace Forager v roce 1944 Američané dobyli ostrovy Saipan, Tinian a Guam. Po válce se Mariany staly poručenským územím ve správě USA. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Mariany na Wikimedia Commons
Marianerne

Marianerne (engelsk: the Marianas - indtil begyndelsen af det tyvende århundrede fra spansk sommetider kaldet Islas de los Ladrones der betyder tyve-øerne) er en bueformet arkipelag opstået af materiale fra femten vulkanske bjerge i den nordvestlige del af Stillehavet. Den er beliggende syd for Japan og nord for Ny Guinea og former det Filippinske Havs østlige grænse. Øerne er navngivet efter den spanske dronning Mariane af Østrig i det 17. århundrede, da Spanien startede koloniseringen af øerne. De udgør den nordlige del af stillehavsregionen Mikronesien, og består af to amerikanske områder: Rigsfællesskabet Nordmarianerne og territoriet Guam. Historie Den første europæer der opdagede øgruppen var Ferdinand Magellan den 6. marts 1521. I 1667 gjorde Spanien krav på øerne og etablerede en koloni der og gav dem det officielle navn Las Marianas. Kilder Eksterne henvisninger Guam & Northern Marianas from WorldStatesmen.org
Mariana-szigetek

A Mariana-szigetek egy csendes-óceáni szigetcsoport. 15 nagyobb és számos kisebb szigetből áll, néhány közülük lakatlan. Összterülete 1007 km², lakóinak száma kb. 200 000, akik főleg a szigetcsoport legnagyobb szigetén az 543 km² területű, 154 000 lakosú Guamon élnek. Közigazgatásilag két részre tagolódik: Guamra és az Északi-Mariana-szigetekre, mindkettő az Egyesült Államok fennhatósága alá tartozik (az Amerikai Egyesült Államok külbirtokai). További jelentős szigetek: Saipan (43 000 fő), Tinian (2000 fő), Rota (1900 fő). Földrajza A mintegy 700 km hosszúságban elhelyezkedő szigetcsoport a Csendes-óceán nyugati részén, a Mariana-árok mentén, Mikronéziában fekszik. A szigetek többsége vulkanikus eredetű. A legaktívabb a 311 méter magas Farallon de Pajaros. Az 574 méter magas Pagan vulkán 1922-ben tört ki. Az Agrihan vulkán pedig Mikronézia legmagasabb csúcsa, 963 méterrel. Az évi csapadék mennyisége több mint 2000 mm, az átlaghőmérséklet 27 °C. Története Magellán fedezte fel 1521-ben és a szigeteket Islas de Ladrones, azaz Tolvaj-szigetek névre keresztelte, ugyanis hajóiról a szigetlakók néhány kisebb tárgyat elloptak. 1667-ben spanyol fennhatóság alá került. Ekkor nevezték el IV. Fülöp spanyol király özvegyéről, Mária Anna osztrák főhercegnőről (spanyolul: Mariana de Austria). A spanyolok Guam szigetét 1898-ban átadták az Egyesült Államoknak, ahol később légi- és tengerészeti támaszpont létesült. A többi szigetet, vagyis az Északi-Mariana-szigeteket, Spanyolországtól Németország vásárolta meg 1899. február 12-én, melyek az első világháború után Japán, majd a második világháború után az ENSZ, s jelenleg az Egyesült Államok fennhatósága alá tartoznak. Gazdasága Mezőgazdasága cukornád-, kakaó- és gyümölcs-termesztésen, valamint szarvasmarha-tenyésztésen alapszik. A lakosság további megélhetési forrása a halászat. Guam szigetének jelentős gazdasági tényezője a katonai támaszpont. Jegyzetek
Mariany

Mariany (Mariana Islands; Wyspy Mariańskie, Wyspy Złodziejskie) – archipelag wysp wulkanicznych w Mikronezji, w południowo-zachodniej części Oceanu Spokojnego. Klimat wysp jest wilgotny, często nawiedzają je tajfuny. Wyspy porasta bujna roślinność tropikalna. Wyspy zostały odkryte w 1521 roku przez Magellana. W latach 1565–1898 stanowiły kolonię hiszpańską (w 1668 roku misjonarz (jezuita) Dydak Ludwik de San Vitores nazwał wyspy na cześć królowej, Marianny Habsburg). W 1898 roku położona najbardziej na południe wyspa Guam przeszła w posiadanie Stanów Zjednoczonych; pozostała część (Mariany Północne) została zakupiona przez Niemcy. Po I wojnie światowej, podobnie jak pozostałe posiadłości kolonialne Niemiec, przeszła pod zarząd międzynarodowy jako terytorium mandatowe. Od 1920 roku mandat Ligi Narodów sprawowała tu Japonia. Latem 1944 roku wyspy zdobyli Amerykanie, zaś 6 sierpnia 1945 roku z wyspy Tinian wystartował Boeing B-29 Superfortress Enola Gay, którego zadaniem było zrzucenie bomby atomowej na Hiroszimę. Z tej samej wyspy trzy dni później wystartował bombowiec, który zrzucił bombę atomową na Nagasaki. W latach 1947–1977 jako terytorium powiernicze wchodziły w skład Powierniczych Wysp Pacyfiku administrowanych przez Stany Zjednoczone. Natomiast od 1978 roku, posiadając autonomię wewnętrzną, uzyskały status wspólnoty stowarzyszonej z USA. Obecnie cały archipelag Marianów należy do Stanów Zjednoczonych: większość wysp stanowi nieinkorporowane terytorium stowarzyszone Wspólnoty Marianów Północnych, natomiast największa i położona najbardziej na południe wyspa archipelagu jest osobnym nieinkorporowanym terytorium zorganizowanym o nazwie Guam. Mieszczą się tu wielkie bazy US Air Force i US Navy oraz największa uczelnia cywilna obszaru Pacyfiku, University of Guam. Przypisy Bibliografia Robert F. Rogers: Destiny’s Landfall: A History of Guam. Honolulu: University of Hawaii Press, 1995. ISBN 978-0-8248-1678-0.
Ilhas Marianas

As Ilhas Marianas são um exemplo clássico de um arco vulcânico, uma cadeia de montanhas ou ilhas vulcânicas em arco, localizadas em zonas de subducção de placas tectónicas, neste caso, na região do Oceano Pacífico ocidental onde a Placa do Pacífico se encontra com a Placa das Filipinas. Encontram-se a norte das Ilhas Carolinas, que formam os Estados Federados da Micronésia, a cerca de 2 000 km a norte da Nova Guiné e aproximadamente à mesma distância das Filipinas, a sudoeste, e do Japão, a noroeste. São 15 ilhas, com uma orientação aproximada norte-sul, das quais a que fica mais ao sul, Guam é um território dos Estados Unidos e as restantes 14 formam o “Estado Livre Associado” (ou Commonwealth) das Marianas Setentrionais, também dependentes dos Estados Unidos. As ilhas foram descobertas por Fernão de Magalhães em 1521, que as declarou colónia espanhola e as apelidou de "Las Islas de los Ladrones" (Ilhas dos Ladrões), aparentemente porque os nativos não eram amistosos. Em 1668 o nome das ilhas foi mudado para Las Marianas, em homenagem a Mariana da Áustria, viúva do rei Filipe IV de Espanha. Praticamente toda a população nativa foi exterminada durante o domínio espanhol e, mais tarde, foram repovoadas por nativos doutras ilhas da Micronésia. Pelo Tratado Germano-Espanhol de 1899, depois da Guerra Hispano-Americana, a colónia espanhola foi vendida à Alemanha em 1899, e depois tomada pelos japoneses em 1914, que a tornaram numa zona militar. Durante a Segunda Guerra Mundial, os “Marines” aterraram ali a 15 de Junho de 1944 e ganharam a Batalha de Saipan, que durou 3 semanas. Depois da derrota do Japão, as ilhas passaram a ser administradas pelos EUA, como parte do Protetorado das Ilhas do Pacífico das Nações Unidas. Na década de 1970, os seus habitantes decidiram-se, não a favor da independência, mas de laços mais fortes com os Estados Unidos e, a 1 de Janeiro de 1978, foi aprovada a constituição do seu estatuto actual. Ver também Campanha nas Ilhas Marianas e Palau Volcano World - Basic Geology of the Mariana Islands
Insulele Mariane

Insulele Mariane sunt o grupă de insule din Oceanul Pacific de nord, ce aparțin Melaneziei fiind o perioadă scurtă de timp colonie germană (1899-1918) o partea de nord a acestor insule Insulele Marianei de Nord aparțin SUA. Istoric În anul 1521 Magellan descoperă insulele ca primul european, denumindu-le Islas de los Ladrones (insulele hoților), deoarece băștinașii au furat diferite obiecte de pe corăbiile portughezilor. Insulele vor intra sub stăpânire spaniolă în anul 1667. Un an mai mai târziu, la inițiativa lui Diego Luis de San Vitores⁠(en)[traduceți], au fost redenumite după regina Mariana de Austria, soția regelui Filip al IV-lea al Spaniei. După războiul americano-spaniol Spania cedează SUA partea sudică a insulelor iar la 12 februarie 1899 vinde Germaniei partea nordică a insulelor. După primul război mondial insulele trec sub control japonez, iar după al doilea război mondial, prin hotărâre a ONU, insulele intră sub controlul SUA. Din anul 1978 sunt considerate state asociate iar partea nordică, cu excepția insulei Guam, devine "dependent territory" fiind sub controlul direct al SUA și având o autonomie limitată, aici aflându-se o bază militară americană importantă. Lângă aceste insule se poate aminti Groapa Marianelor (11 000 m) una dintre cele mai mari adâncimi marine pe glob. Vezi și Groapa Marianelor Legături externe Sursa=http://de.wikipedia.org/wiki/Marianen Xaramillo, Antonio Mathias, SJ, Theologe, Missionar (23.2. 1648 – 30.12. 1707)
Marijansko otočje

Marijansko otočje (tudi Mariani do začetka 20. stoletja, do nedavnega tudi Marianski otoki oz. Mariansko otočje, včasih imenovani tudi Landronski otoki po španskem otoku Islas de los Landrones, kar pomeni Otok tatov) je otočje, ki ga tvori 15 vulkanskih hribov v severno-zahodnem Pacifiku. Ležijo med 12. in 21. vzporednikom in vzdolž 145. vzhodnega poldnevnika. Otoki so bili poimenovani po španski kraljici Mariani, v 17. stoletju, ko je Španija začela z njihovo kolonizacijo.
Маријанска острва

Маријанска острва (енгл. Mariana Islands или само Marianas; чамор.: Manislan Mariånas) или Ладронска острва (енгл. Ladrone Islands), су група острва (острвље) у западном делу Тихог океана. Налазе се у Микронезији, 2.400 km источно од Филипина. Укупно има 15 већих острва, а највећа су: Гвам, Сајпан, Тинијан и Рота. Дужина острвља је око 800 km, а површина износи 1.200 km2. Становника има око 125.000 (мешавине староседелаца Чамора и досељених Филипинаца и Микронежана). Опште карактеристике Северна острва су вулканског порекла, а остала су коралски атоли високи до 965 m. Клима је тропска и средња температура се креће у распону 24-28 степени. Годишња количина падавина у просеку износи 2.000-4.000 mm/m2. На овим острвима има много савана и прашума. Главни пољопривредни производи су: шећерна трска, кафа, кокосов орах (копра), агруми, банане, кукуруз и поврће. Развијени су туризам, сточарство и риболов. До почетка 20. века били су познати под надимком Ладроне ајландс, од шпанског Islas de los Ladrones - што значи „Лоповска острва“. Име Маријанска острва су названа по шпанској краљици Маријани Аустријској у 17. веку. Управна подела Управно су подељени између две јединице: Гвама (или Гуама), који је територија САД-а и Северних Маријанских Острва (укључује острва Сајпан, Тинијан, Рота и већи број мањих ненасељених острва) Историја Праисторија Староседеоци Маријанских острва су аустронежански Чаморои. Археолози су 2013. пронашли доказе који упућују на закључак да су први становници овог острвља, допловили до њега након најдужег непрекинутог путовања у људској историји до тада. Такође су изнели доказе, који сугеришу да је острво Тинијан највероватније прво острво у Океанији које су населили људи. Откриће Шпански истраживач Магелан, први је Европљанима открио ово острвље 6. марта 1521. Шпанија је затим колонизовала Маријанска Острва и основала престоницу колоније на највећем острву Гвам. Ова острва су била прва острва до којих је Магелан допловио, након што је прошао кроз Магеланов пролаз. Воће које је убрано овде спасило је преживеле од скорбута, од кога је претходно неколико десетина чланова посаде умрло. Референце Спољашње везе
Marianerna

Marianerna (tidigare Islas de los Ladrones, sp. 'Tjuvöarna') är en ögrupp i Mikronesien i västra Stilla havet. Historia Marianerna har troligen varit bebodd av polynesier sedan 1500-talet f.Kr. Ökedjan upptäcktes av portugisiske Ferdinand Magellan under den första världsomseglingen i mars 1521 som då namngav öarna Las Islas de los Ladrones ("Tjuvarnas öar"). Öarna hamnade 1667 under spansk överhöghet och döptes då om till "Islas de las Marianas" efter Filip IV:s änka (och Spaniens dåvarande regent) Mariana av Österrike och förvaltades från Nya Spanien. Den största ön, Guam, erövrades av USA redan 1898 och har varit amerikanskt territorium sedan dess förutom under andra världskriget. Efter freden i det Spansk-amerikanska kriget 1899 avträdde Spanien den södra delen till USA och sålde den norra delen till Kejsardömet Tyskland. Den norra delen ingick sedan i Tyska Nya Guinea. Under första världskriget ockuperades området i oktober 1914 av Japan. Japan erhöll förvaltningsmandat över området, förutom Guam, av Nationernas förbund vid Versaillesfreden 1919. Marianerna ingick sedan i Japanska Stillahavsmandatet. Under andra världskriget användes ögruppen som flyg- och flottbas av Japan tills USA erövrade området 1944 bland annat under slaget vid Saipan. I juli 1947 utsågs Marianerna tillsammans med hela Karolineröarna till "US Trust Territory of the Pacific Islands" av Förenta nationerna och förvaltades av USA. I januari 1978 erhöll Nordmarianerna ett begränsat självstyre under "Commonwealth status" och i november 1986 ingicks en union med USA under namnet "Commonwealth of the Northern Mariana Islands". Geografi Ögruppen ligger cirka 2 000 km nordost om Filippinerna och sträcker sig ca 700 km från norr till söder. Öster om Guam ligger Marianergraven som är världens djupaste djuphavsgrav och även jordytans djupaste punkt. Öarna utgör höga toppar på en undervattensbergskedja, Izu-Bonin-Marianerbågen, som sträcker sig från Guam till japanska Honshu. Djuphavsgraven och öbågen har bildats genom att Stillahavsplattan från öster sjunker ner och bildar en subduktionszon. Äldst av öarna är Guam som började bildas för cirka 30 miljoner år sedan. Det finns 15 öområden som tillsammans har en areal om ca 1007 km². Området delas in i en nordlig och en sydlig del med de större öarna enligt följande: Norra delen Farallon de Pajaros Maug Islands Asuncion Island Agrihan Pagan Alamagan Guguan Södra delen Sarigan Anatahan Farallon de Medinilla Saipan, huvudö inom samväldet Nordmarianerna Tinian Aguijan Rota Guam, största ön i ökedjan, ett separat territorium Statsbildningar Förvaltningsmässigt är ögruppen idag delat i territoriet Guam och samväldet Nordmarianerna, båda under kontroll av USA. Referenser en:Mariana Islands (Wikipedia på engelska)
Maug

Maug je skupina tří menších neobydlených ostrůvků, nacházejících se v souostroví Severní Mariany v Tichém oceánu. Ostrovy představují okraje 2,3 km široké kaldery, jejíž dno leží v průměrné hloubce 200 m pod hladinou moře. V kaldeře se nachází sopečný dóm, jehož vrchol je jen 20 m pod hladinou. Expedice NOAA z roku 2004 zjistila geotermální aktivitu v kaldeře. Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Maug na slovenské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Maug na Wikimedia Commons
Islas Maug

Las Islas Maug son tres islas deshabitadas pertenecientes al Municipio de las Islas del Norte, en Islas Marianas del Norte. Las tres islas son los puntos más altos de la caldera de un volcán sumergido. En el lugar en que estaría el pico del volcán hay una profunda y espaciosa bahía natural. Altos acantilados bordean las islas y el paisaje de las islas del Norte y el Oeste está dominado por columnas de basalto. La vegetación de las islas consiste principalmente de gramíneas con algunas palmas de coco. Durante la Segunda Guerra Mundial (1939-1945), fueron abiertas en las islas, por las fuerzas japonesas, estaciones meteorológicas y de dotación. El 6 de enero de 2009 el presidente George W. Bush designó a las Islas Maug como parte del Monumento Nacional Marino Marianas, protegiendo así las islas de la pesca comercial y otros tipos de explotaciones sobre las islas. A 10 km al noroeste se sitúa el Arrecife de Supply. Información de las islas que las componen Enlaces externos Maug island, artículo de la página web "Navegar es preciso" El contenido de este artículo incorpora material de una entrada de la Enciclopedia Libre Universal, publicada en español bajo la licencia Creative Commons Compartir-Igual 3.0.
Isole Maug

Le Isole Maug sono tre piccole isole disabitate dell'oceano Pacifico appartenenti alle Isole Marianne. Fanno parte della caldera di un vulcano sottomarino, il Supply Reef, posizionato circa 10 km a nordovest e collegato alle isole da una sella situata a circa 1800 metri di profondità. Sono amministrate dalla municipalità Isole Settentrionali delle Isole Marianne Settentrionali. Le isole sono: Note Voci correlate Geografia delle Isole Marianne Settentrionali Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Isole Maug Collegamenti esterni (EN) Global Volcanism Program, su volcano.si.edu. URL consultato il 1º dicembre 2008 (archiviato dall'url originale il 15 febbraio 2008).
Maug-eilanden

De Maug-eilanden zijn een Oceanische eilandengroep, onderdeel van de regio Micronesië. Staatkundig gezien zijn de eilanden een onderdeel van het Amerikaanse gebiedsdeel Noordelijke Marianen in de Grote Oceaan. De eilanden vormen een van de toppen van vijftien vulkanische bergen die de eilandengroep de Marianen vormen. De Maug-eilanden liggen ten noorden van Asuncion-eiland en ten zuiden van het eiland Farallon de Pajaros. De Maug-eilanden hebben een oppervlakte van 2,1 km². Flora en fauna Er komen slechts twee zoogdieren voor, de vleermuizen Pteropus mariannus en Emballonura semicaudata. Externe link Maug bij Global Vocanism Program
Maug Islands

Maug Islands – trzy wyspy, które otaczają kalderę starożytnego wulkanu. Pozostają niezamieszkane, będąc częścią okręgu administracyjnego Northern Islands Marianów Północnych. Strome klify otaczające wyspy oraz przestrzeń wysp północnej i wschodniej zdominowana jest kolumnami bazaltowymi przypominającymi nagrobki. Roślinność to głównie trawy oraz nieliczne palmy kokosowe. Podczas II wojny światowej Maug Islands były siedzibą japońskiej stacji pogodowej.