Museu Nacional de Cirta

El Museu Nacional de Cirta és un museu de Constantina, a Algèria, que presenta el passat de la ciutat des de la prehistòria fins als períodes númida, romà, hàfsida, otomà i colonialista francés, així com restes de Tiddis, Qàlat Bani Hammad i altres zones històriques. Història La creació del Museu Arqueològic de Constantina es feu per iniciativa de la Societat Arqueològica de Constantina, fundada el 1852 per Creully, L. Renet i Auguste Cherbonneau per a presentar Constantina, una ciutat que es remunta a la prehistòria. Va ser construït seguint el model grecoromà, un edifici rectangular amb un jardí al bell mig i un corredor decorat amb pilars. El jardí també conté alguns gravats i escultures. El museu consta de tres pavellons: el d'objectes arqueològics, el de belles arts i el d'etnografia. El museu té una superfície de 2.100 m2, dels quals 900 m2 són de jardí. Col·leccions La col·lecció del museu comprén més de 17.000 peces antigues i artefactes etnogràfics adquirits amb excavacions o descobriments fortuïts, que representen diferents períodes històrics des de la prehistòria fins a la fase islàmica, incloent-hi els períodes líbic, púnic, romà, bizantí i fins i tot colonialista francés, així com unes 450 pintures que daten del segle XVII fins a començament del XXI: escultures, monedes i objectes, dels quals 7.000 s'exhibeixen a les 14 sales. Entre les peces fascinants del museu hi ha l'estàtua de marbre blanc a mida real d'Annia Galeria Faustina (106–140), esposa d'Antoní Pius, emperador romà que hi regnà del 138 al 161. Aquesta estàtua es va descobrir a Djémila, a prop de l'Arc de Caracal·la. També s'hi exhibeixen els tres caps imperials d'Antoní Pius (descobert a Constantina), Claudi (descobert a Collo) i Domicià (descobert a Constantina). Secció prehistòrica La secció prehistòrica inclou exposicions al terra i a les parets que contenen objectes produïts per humans prehistòrics, des del paleolític inferior fins al neolític: eines de pedra fetes d'os i vori, mentre que les exposicions horitzontals estan dedicades a la distribució geogràfica dels principals jaciments prehistòrics de l'est d'Algèria. La pintura mural il·lustra un model del desenvolupament temporal de la indústria de la pedra durant la prehistòria, començant pel jaciment d'Ain Hanech, passant pels períodes aterià (paleolític mitjà) i després caspià, fins a la indústria neolítica. N'hi ha tres exposicions: dues amb objectes portats de Tiddis, una amb ceràmica amb decoracions autòctones i una amb acanalats de voltes amb segells grecs descoberts a Constantina. Secció etnogràfica La secció d'etnografia inclou objectes relacionats amb els costums i les tradicions de l'est d'Algèria, i de la ciutat de Constantina en particular: estores, estris de coure, roba, joies i armes. Secció arqueològica El Museu Nacional de Cirta conserva antiguitats rares, les més famoses de les quals són les del rei númida Massinissa, rei de Cirta. Aquests objectes es van trobar a la Soumaa de Khroub. Una antiga estatueta coneguda com La Victòria de Cirta o La Victòria de Constantina, que representa una dea amb ales que protegeix els emperadors, la van trobar a Constantina el 1855 uns soldats colonialistes francesos que estaven duent a terme treballs per transformar la kasba en una caserna. També s'exposen els mosaics romans de les famoses Termes de Tiberi Claudi Pompeià, descobertes al voltant del 1872 a Oued Athmania, així com altres mosaics com ara El triomf de Venus Marina, descobert a Khenchela, El retorn de la cacera, L'àguila de Júpiter i Els nadadors, descoberts en una zona residencial als afores de Cirta, a prop de l'eixida nord del Congost de Wadi al-Kebir. En particular, hi ha les esteles d'ofrena del santuari púnic d'El Hofra, inscripcions llatines que testimonien la contribució de Cirta al centre de la ciutat, descobriments fets a Tiddis (ceràmica, monedes, esteles) i estàtues, inclosa una Victòria de bronze trobada el 1955 a prop del turó Capitolí, que probablement pertanyia al nimfeu adjacent. Secció de Belles arts La secció de Belles arts inclou pintures i escultures que daten del segle XVII al XX, 406 pintures a l'oli i a l'aigua que tracten temes diversos i pertanyen a escoles europees, orientals i algerianes. Art europeu Aquesta llista no és exhaustiva: Art algerià El 6 de febrer del 2018 s'inaugurà una sala dedicada a pintors i escultors algerians les obres dels quals formen part de la col·lecció del museu. Aquesta llista no és exhaustiva: Secció d'Arts islàmiques El 30 de gener del 2019, el museu va obrir una sala dedicada a les arts de l'islam per tal de mostrar millor les peces descobertes a Qàlat Bani Hammad (M'sila), Tiddis (Constantina) i Bugia. La col·lecció del Museu de Cirta inclou molts objectes de ceràmica del període hammadita, com ara Qàlat Bani Hammad del segle XI, en què es va trobar un fragment d'un plat de ceràmica de colors, una gerra de filtre, elements d'una pantalla, un petit ocell de bronze fos i gravat sobre una base, un sandja utilitzat com a estàndard de control, una taula de marbre decorada amb tres peixos i joies (arracades, fíbules, un fermall, un fragment de polsera, agulles, un collaret de perles, etc.). Del període almohade o hàfsida i del mateix jaciment, es trobà un medalló d'argent gravat i tallat. Del jaciment de Tiddis, procedeix una gerra de ceràmica vidriada que data del segle XI. També mostra monedes de totes les dinasties que van governar l'àrea. Galeria Notes i referències