NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Nationales Puppentheater

Das Nationale Puppentheater (albanisch Teatri Kombëtar i Kukullave), heute Nationales Kindertheater (Teatri Kombëtar Shqiptar i Fëmijëve) in Tirana, der Hauptstadt Albaniens, ist das erste seiner Art im Land. Es wurde 1950 durch eine professionelle Schauspielgruppe gegründet. Seit dem Jahr 2005 fungiert das Theater unter der heutigen Bezeichnung als Kindertheater. Seit 1962 ist das Theater im ehemaligen Parlamentsgebäude untergebracht, das von 1924 bis 1939 der Volksversammlung als Sitz diente. Ursprünglich von den Österreichern als Offizierskasino gebaut, wurde das Gebäude nach 1939 durch die Faschisten benutzt (italienisch Camera dei Fasci). Beim Erdbeben von 2019 wurde das Theater beschädigt. Durch Unterstützung von Eu4culture konnte es restauriert werden und wurde Ende 2024 nach dreijährigen Arbeiten wiedereröffnet. Das Nationale Puppentheater hat 160 Sitzplätze. Das Ensemble veranstaltet jährlich rund 500 Vorstellungen, entweder in Tirana oder auf Tour in anderen Städten Albaniens. Die Vorstellungen richten sich grundsätzlich an Kinder. Auch heute gibt es noch viele Aufführungen mit Marionetten und Puppen. Daneben treten die Schauspieler mit Masken oder als Pantomime auf. Weblinks Website des Nationalen Kulturzentrums für Kinder und des Puppentheaters (albanisch) Eintrag auf Argophilia.com (englisch) Eintrag auf Tripadvisor.com (englisch) Einzelnachträge
Teatro delle Marionette (Tirana)

Il Teatro delle Marionette (in albanese Teatri i Kukullave), noto anche come Teatro Nazionale dei Bambini (in albanese Teatri Kombëtar për Fëmijë), è un teatro nazionale di Tirana, subordinato al Centro nazionale per la cultura dei bambini del Ministero del turismo, della cultura e dello sport. Storia Il teatro è stato fondato nel 1950 su iniziativa del regista Xhemal Broja, venendo ospitato presso il palazzo sito nei pressi di piazza Scanderbeg che aveva ospitato il parlamento albanese dagli anni 1920. La squadra iniziale era composta da 12 persone: un regista, un pittore per le marionette e le scenografie, cinque attori, un falegname, un sarto, un elettricista, un macchinista e un contabile; tra questi figurarono: Marta Burda, Eleni Plasari, Ana Kçira, Myftar Armiri, Avni Resuli, Tiftire Keta, Qenan Toro, Enver Dauti, Melpomeni Çobani, Ndoc Kodheli, Rrok Daberdaku e Veta Stillu. L'edificio del teatro è stato gravemente danneggiato dal terremoto del 2019, venendo restaurato nell'ambito del programma EU4Culture dell'Unione europea, con un investimento di 40 milioni di euro implementato dall'Ufficio delle Nazioni Unite per i servizi ed i progetti (UNOPS) in collaborazione col Ministero dell'economia, della cultura e dell'innovazione. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Teatro delle Marionette (Tirana) Collegamenti esterni (SQ) Sito ufficiale, su qkkf.gov.al.
Dajti Nationalpark

Dajti Nationalpark (albansk: Parku Kombëtar i Malit të Dajtit) er en nationalpark etableret i 1966 i det centrale Albanien, der siden en udvidelse i 2006 har omfattet et et område på 293,84 km2. Parken ligger 40 km øst for Adriaterhavet og 26 km øst for Tirana. Området er under delt jurisdiktion mellem det albanske agentur for beskyttede områder (AKZM) og Tirana kommunes parker og rekreative agentur (APR). Den støder op til Shtamë-passet Nationalpark mod nordvest, Kraste-Verjon beskyttet landskab mod vest og Mali me Gropa-Bizë-Martanesh beskyttet landskab mod øst. Parken er præget af en ekstremt fragmenteret, robust topografi, der skaber gunstige betingelser for en stor mangfoldighed af økosystemer og biodiversitet og er optaget som et vigtigt planteområde af international betydning af Plantlife. I 2019 åbnede et turistinformationscenter tæt på tv- og radiotårnene ved SH47-vejen i Fushe Dajt. Området er kendt for Dajti Ekspres-svævebane og eventyrpark foruden områdets gamle traditionelle restauranter, der serverer lokale retter i henhold til den slow food-madtraditionen. Geologi Dajti-massivet, er en bjergkæde, der stiger til en højde på 1.613 moh., omfatter udover Dajti også Priska mod syd, Tujani i centrum og Brari mod nord. Bjergbestigere kan se ned over byen Tirana og over bjergene i regionen. På grund af panoramaudsigten er dette sted blevet navngivet som "balkonen i Tirana". En af Tiranas vigtigste vandkilder, Bovilla-reservoiret, ligger nordøst for Brar med stejle klipper og en kløft. I den anden ende af parken langs floden Erzen findes den forhistoriske Pellumbas-grotten der ligger i Skorana-kløften, som er dannet af floden. En anden naturlig attraktion er Shëngjini-vandfaldene nær landsbyen Shëngjergj. Flora og fauna Dajtis forskelligartede geologi og topografi har resulteret i en mangfoldig flora og fauna. Ud over skovene og bjerglandskabet med mange vilde blomster er også mange pattedyr beskyttet. Parken er beboet af vildsvin, ulv, rød ræv, europæisk hare, brunbjørn, egern og europæisk vildkat. I den nedre del af bjergene består vegetationen af krat og hede med forskellige urter. Eg dominerer i omkring 600-1.000 m højde iblandet bøg og ahornskove og nogle nåletræer over 1.000 m højde. Den stenede top har kun lidt vegetation. Skovbrande og rydning I 2010'erne er skovrydning blevet et stort problem på bjerget. I sommeren 2012 og foråret 2019 blev 10 ha skove på Priska-topmødet og delvist Dajti i 2017 ramt af skovbrande, der kun kunne slukkes ved hjælp af helikoptere. Skaden var omfattende på toppene og kan tydeligt ses fra Tirana. Kilder og henvisninger Dajti National Park på AKZM.net National Parks Portal
Nationalpark Dajti

i2i3i6 Der Nationalpark Dajti (albanisch Parku Kombëtar Dajti) ist ein Nationalpark in Mittelalbanien östlich der Hauptstadt Tirana. Er umfasst heute einen Großteil des abgelegenen Hinterlands des Kreises Tirana im Skanderbeggebirge. Seine Fläche beträgt 29.216,9 Hektar. Neben der nur wenige berührten Gebirgslandschaft gelten einige 200 Jahre alte Buchen als besondere Attraktion. Geschichte 2006 wurde das Gebiet des Nationalparks drastisch von den bereits seit 1966 unter Schutz stehenden 3.300 Hektar um die Berge Dajti und Priska auf 29.216,9 Hektar erweitert. Er umfasst jetzt Bergland von nördlich des Bovilla-Reservoirs bis zur Erzen-Schlucht im Süden und dem Mali me Gropa im Osten, wo in verstreuten Dörfern noch einige Tausend Menschen leben. Die besonders geschützte Kernzone ist über 9.000 Hektar groß. Seit 2018 ist die neue Schnellstraße Rruga e Arbërit im Bau, die nördlich des Dajtis den Park von West nach Ost quert. Landschaft, Fauna und Flora Der Park schützt eine nur spärlich veränderte, aber nicht unbewohnte Gebirgslandschaft. Sie wird auch genutzt für die Trinkwasserversorgung der Hauptstadtregion (Bovilla-Reservoir, Wasserkraftwerk Lanabregas). Neben den Wäldern und der schönen Berglandschaft mit vielen Wildblumen gilt der Schutz auch zahlreichen Säugetieren: Im Park sollen Wildschweine, Wölfe, Füchse, Hasen, Braunbären und Wildkatzen leben. Im unteren Teil des Berges ist die Vegetation durch Macchia bestimmt mit viel Heidekraut, Myrte und Erdbeerstauden. Rund um 1000 Meter Höhe liegt eine Zone mit Eichenwald. Darüber folgt Buchenwald mit einigen Nadelbäumen. Auf der felsigen Spitze des Dajti gibt es fast keine Vegetation. Im Jahr 2020 war im Park die neue Nationalstraße Rruga e Arbërit im Bau. Freizeit Das Besucherzentrum und die meisten Freizeitangebote liegen in der Kernzone am Westhang des Dajti-Berges. Rund um die Fusha e Dajtit, wo früher ein Feriencamp war, gibt es heute zahlreiche Restaurants. Von dieser kleinen Ebene aus hat man eine hervorragende Aussicht auf Tirana und die Ebene, weshalb sie auch Balkon von Tirana genannt wird. Die Fusha e Dajtit kann über eine enge Bergstraße erreicht werden. Seit Juni 2005 können Ausflügler auch mit einer Gondelbahn vom östlichen Stadtrand von Tirana heraufschweben. Diese erste Seilbahn Albaniens für den Transport von Touristen wurde von einer österreichischen Firma gebaut und ist laut Eigenwerbung die längste des Balkans. Der Dajti eignet sich gut für Wanderungen. Der Gipfel hingegen darf als militärisches Sperrgebiet nicht bestiegen werden. Weblinks Webseite der Nationalen Agentur für Schutzgebiete über den Nationalpark (englisch) Webseite der Nationalen Tourismusagentur über den Nationalpark (englisch) Dajti und Gondelbahn Dajti Ekspres Webpräsenz Dajti Ekspress Einzelnachweise
Parco nazionale del monte Dajt

Il Parco nazionale del monte Dajt (in albanese Parku Kombëtar Mali i Dajtit) è un parco nazionale dell'Albania situato nella parte centrale del paese 26 km ad est della capitale Tirana. Il monte Dajt è considerato una delle principali aree ricreative della città di Tirana alla quale, dal 2005, è collegato con una funivia, la Dajti Ekspres che parte dalla zona orientale della città. Flora Nel parco si trovano diversi ambienti, macchia mediterranea, foreste di quercia e faggi ma anche pascoli alpini e subalpini. Fauna Tra i grandi vertebrati si ha la presenza di lupi, orsi, cinghiali, martore e gatti selvatici. Geologia Numerose le conformazioni rocciose di tipo calcareo, all'interno del parco si trova anche l'invaso di Bovilla, principale fonte di alimentazione della rete idrica della capitale. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su parco nazionale del monte Dajt Collegamenti esterni (EN) Parco nazionale del monte Dajt, su Sistema informativo europeo della natura - Common Database on Designated Areas, EEA.
Nationaal park Dajt

Het nationaal park Dajt (Albanees: Parku Kombëtar i Dajtit of Parku Kombëtar Dajti) ligt ongeveer 25 km ten oosten van de Albanese hoofdstad Tirana. Het is 330 km² groot en omvat de 1612 meter hoge Dajt, een berg die ook bekendstaat als het natuurlijke balkon van Tirana. Het werd opgericht in 1966. Het park is vrij dicht bebost, met vooral beuken, en op lagere hoogten ook pijnbomen. Het is een van de meest populaire nationale parken van Albanië, en wordt vooral bezocht door dagjesmensen. Activiteiten zoals wandelen en rotsklimmen zijn er mogelijk. Een kabelbaan brengt bezoekers van de voet van de berg naar een hoger gelegen plateau. Externe links officiële brochure Albanese nationale parken beschrijving nationaal park beschrijving nationaal park steekkaart protected planet
Park Narodowy Dajti

Park Narodowy Dajti ((alb.) Parku Kombëtar Dajti) obejmuje obszar 29 216,9 hektarów w okręgu Tirana w Albanii. Znajduje się 26 kilometrów na wschód od Tirany. Od północy graniczy z Parkiem Narodowym Przełęczy Shtame. Założony został w 1966 i obejmował powierzchnię 13 km² okalających górę Mali i Dajtit i rozszerzony w 2006 r. do powierzchni 29 216,9 hektarów. Park obejmuje górę Mali i Dajtit wysokości 1613 m n.p.m. oraz sąsiednie szczyty: na południe Priska (1353 m n.p.m.) a na północ szczyt Brari. Góry Brari położone są w okolicy wsi Brar. Na terenie parku znalazły się m.in. kanion Brari, osmański most kamienny oraz jaskinie. Park Narodowy Dajti zamieszkują rzadkie gatunki ssaków: niedźwiedź brunatny, wilk europejski. Na szczyt góry Dajti z przedmieści Tirany prowadzi kolejka linowa Dajti Express o długości 4670 m i różnicy poziomów 812 m. Z Zachodniej strony góry Dajti znajdują się ruiny zamku Dajti ((alb.) Kalaja e Dajtit) zbudowanego w VI wieku n.e. Przypisy Bibliografia Mateusz Otręba: Przewodnik Albania Bałkański „Dziki Zachód”. Gliwice: Wydawnictwo Helion, 2013, s. 106, seria: Bezdroża. ISBN 978-83-246-5831-2.
Дренова

Национален парк Дренова или Гори от мура Дренова (на албански: Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës) е защитена територия намираща се в югоизточната част на Албания, в района на Корча, област Корча. Националният парк е един от първите четири национални парка на Албания, създадени на 21 ноември 1966 г. (с Дайти, долината на Валбона и Логара) Паркът има площ от 13,8 кв. км. Територията му е заета от масиви мура, черен бор, леска, бук и дъб. Фауната е представена от кафява мечка, вълк и елен. Източници
Fir of Drenovë Nationalpark

Fir of Drenovë Nationalpark (albansk: Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës) er en nationalpark nær Korçë i det østlige Albanien, med et areal på 10,3 km2. Parken ligger i området de illyriske løvskove og dinariske alpine blandede skove terrestrisk økoregion i det palearktiske tempererede bredbladede og blandede skov, domineret af ædelgranen. De forskellige morfologiske, klimatiske og hydrologiske forhold i regionen favoriserer dannelsen af en række geologiske træk. Nationalparken er vært for mange klippeformationer, såsom Capistenen, Cuttenen, Zhombrit's Pyramide, Trengrotten, men også mange søer som Lenies-søerne og Karsthullet. Alle disse er under beskyttelse og registreret som naturmonumenter af Albaniens regering. Kilder og henvisninger
Parque nacional de Drenova

El parque nacional de Drenova (en albanés, Parku Kombëtar "Bredhi i Drenovës") es un parque nacional de Albania, declarado en el año 1966. Posee una superficie de 1.380 hectáreas y se encuentra a unos 10 kilómetros de la ciudad de Korçë, a su espalda se encuentra la montaña Morava. Es un lugar muy frecuentado por los habitantes de Korca y los pueblos que la rodean. Hay numerosos manantiales llamados "San Jorge", "Plake", "Police", etc. Referencias "The Bredhi i Drenoves National Park" (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). en la base de datos de áreas protegidas mundiales (en inglés) "Drenova National Park" (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). (en inglés)
Parc national Bredhi Drenoves

Le parc national Bredhi Drenoves (albanais : Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës), est un parc national situé dans la municipalité de Korçë dans le sud-est de l'Albanie. Il a été fondé en 1966 et protège 1030 hectares. Géographie Flore et faune Références Portail de la conservation de la nature Portail de l’Albanie
Parco nazionale della pineta di Drenova

Il parco nazionale della pineta di Drenova è un parco nazionale dell'Albania situato nella parte sudorientale del paese a circa 10 km dalla città di Coriza nel territorio soprastante il comune di Drenova. Flora Il parco, che è compreso nell'ecoregione delle foreste decidue illiriche è caratterizzato dalla foresta temperata, pini, abeti e noccioli si alternano a pascoli alpini e subalpini. Fauna Nel parco sono presenti orsi, lupi e caprioli. Geologia Il parco è ricco di sorgenti d'acqua , vi si trovano numerose conformazioni rocciose dalle forme curiose definite dall'erosione come il Guri i Capit situato ad un'altitudine di 1573 m s.l.m. alto circa 50 metri e molto ripido su un lato. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su parco nazionale della pineta di Drenova Collegamenti esterni (EN) Parco nazionale della pineta di Drenova, su Sistema informativo europeo della natura - Common Database on Designated Areas, EEA.
Nationaal park Bredhi i Drenovës

Nationaal park Bredhi i Drenovës (Albanees: Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës, Nederlands (letterlijk): dennenbossen van Drenovë) is een nationaal park in Albanië. Het park werd opgericht in 1966 en beslaat 13,8 vierkante kilometer. Het landschap bestaat vooral uit bossen van zwarte den en verder hazelaar, beuk en steeneik. In het park komen verschillende diersoorten voor, waaronder bruine beer, wolf, ree. Externe links officiële brochure Albanese nationale parken beschrijving nationaal park beschrijving nationaal park steekkaart protected planet
Park Narodowy Bredhi i Drenovës

Park Narodowy Bredhi i Drenovës (alb. Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës) – park narodowy w południowo-wschodniej Albanii, położony w pobliżu miasta Korcza. Znany z leczniczych górskich źródeł oraz niezwykłych formacji skalnych z najbardziej znaną formacją Gurit i Capit, dwie skały jakby przecięte nożem. Całkowita powierzchnia parku to 1380 hektarów, z czego 750 hektarów zajmują lasy, a 240 hektarów pastwiska. Przypisy Bibliografia Aleksandra Zagórska-Chabros: Praktyczny przewodnik - Albania. Bielsko-Biała: Wydawnictwo Pascal, 2018. ISBN 978-83-8103-196-7.
Bredhi i Drenovës nationalpark

Bredhi i Drenovës nationalpark (på albanska Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës) är en nationalpark nära Korça i östra Albanien, med en yta på 10,3 kvadratkilometer. Nationalparken ligger i området kring Balkanhalvöns blandskogar och den terrestriska ekoregionen i Dinariska alpernas blandskogar i palearktiska regionens tempererade lövskogar och blandade biom, dominerad av silvergran. De olika skilda morfologiska, klimatiska och hydrologiska förhållandena har gynnat bildningen av en mängd olika geologiska särdrag i regionen. Nationalparken är värd för många klippformationer, såsom Guri i Capit, Piramidat e Tokës së Zhombrit och Shpella e Trenit, men också för många sjöar som Liqenet e Lenies och karster. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från danskspråkiga Wikipedia, Fir of Drenovë Nationalpark, 6 januari 2022. Noter
Дренова

Національний парк «Ялиця Дренова» (алб. Parku Kombëtar Bredhi i Drenovës) — національний парк поблизу Корча на сході Албанії площею 10,3 км2 (4,0 миля2). Парк розташовується в межах Іллірійських листяних лісів і мішаних динарських альпійських лісів наземного екорегіону Палеарктичного помірного широколистяного та мішаного лісу, де переважає ялиця срібляста. Різноманітні морфологічні, кліматичні та гідрологічні умови регіону сприяють формуванню різноманітних геологічних особливостей. У національному парку є багато скельних утворень, таких як Камінь Капі, Вирізаний камінь, піраміда Жомбрита, печера Трен, а також багато водних об’єктів, таких як озера Леніє та Карстова порожнина. Усі вони перебувають під охороною та оголошені урядом Албанії природними пам’ятками. Див. також Географія Албанії Заповідні території Албанії Біорізноманіття Албанії Посилання
Shtamë-passet Nationalpark

Shtamë-passet Nationalpark (også Qafë-Shtamë ) (albansk: Parku Kombëtar i Qafshtamës) ligger i kanten af bjergkæden nord for Tirana, cirka 25 kilometer øst for Kruja. Parken er opkaldt efter Qafë-Shtamë-passet og har et areal på 2.000 hektar med et smukt bjerglandskab, der hovedsageligt består af fyrreskove, nogle små søer og store vandløb. Nationalparken blev oprettet i 1996 af den albanske regering. Det er en populær attraktion for vandreture. I Shtama-passet går vejen fra Kruja til Burrel i en højde omkring 1.250 meter over havet. Geografi, flora og fauna Nord for vejen over passet er størstedelen af parken for det meste ubebygget bjergland med skove, hvor fyrretræer hvor eg dominerer. De sorte fyrretræer er op til 20 meter høje og 60 år gamle - en af de vigtigste træresourcer i Albanien. Skovene, der er habitat for brune bjørne, ulve, ræve og forskellige fugle, er truet af ulovlig skovrydning. De højeste punkter, hvor den stiger stejlt fra passet mod nord, er Maja e Liqenit (1.724 meter) og Maja i Rjepat e Qetkolës (1.686 meter). Maja e Liqenit bør ikke forveksles med toppen med samme navn i Sharr- regionen i Kosovo . I sydøst ligger parken op til Dajti Nationalpark og i sydvest til det beskyttede landskab Kraste-Verjon. Den mest betydningsfulde vandkilde kaldes Kroi i Nenës Mbretëreshë (dronningemoderens kilde) der er kendt for sit rene, klare og sunde vand. Legenden refererer til den albanske kongefamilie, angiveligt skulle få daglige forsyninger fra denne vandkilde, efter at et laboratorium i Wien efter laboratorietest i 1932 havde erklæret det som det bedste vand i landet. Ordet dronningsmoder peger sandsynligvis på Sadije Toptani, mor til Ahmet Zogu, eller Geraldine Apponyis, hans kone, som først havde besøgt Albanien i 1937. Nena Mbretëreshë er et almindeligt navn for kongens mor. Kong Zog blev født i Mat-distriktet med oprindelse fra passets østside. Det siges, at han også har bygget en fritidsvilla i området.Vandet samles også og føres til et aftappningsanlæg, der ligger lidt længere nede fra parkens indgang. Den producerede flaske mineralvand sælges landsdækkende under varemærket Qafshtama. Den 29. april 1997 var et underjordisk bunkerkompleks på østsiden af passet hjemsted for en alvorlig ulykke. En eksplosion fandt sted i tunnellerne, der var fulde af ammunition og våben, som var blevet opbevaret på et militærdepot i den kommunistiske æra. Depoterne blev demonteret i 1990'erne. Som et resultat af sammenbruddet af den offentlige orden forsøgte flere mennesker at adskille metaller med henblik på salg, uden at anvende nogen sikkerhedsforanstaltninger eller have tilstrækkelig militær viden. Som et resultat var der en eksplosion i tunnelen. 23 mennesker blev dræbt, bl.a. mange unge fra en nærliggende landsby Selishtë Kilder og henvisninger Nationalt agentur for beskyttede områder i Albanien Administration af beskyttede områder i Durres County Officiel FB-side Bunker-stier: Qafë-Shtamë Qafshtama vandfabrik Arkiveret 24. december 2018 hos Wayback Machine
Parque nacional del paso Shtam

El parque nacional del paso Shtam (en albanés, Parku Kombëtar Qafe-Shtame) es un parque nacional de Albania, declarado en el año 1996. El parque, con una superficie de 2000 ha (hectáreas). Se encuentra a unos 25 km (kilómetros) al noreste de la ciudad de Krujë. En este parque se encuentra la fuente «Reina Madre», que tiene aguas frescas que se dicen curativas. Referencias "The Qafe-Shtame National Park" (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). en la base de datos de áreas protegidas mundiales (en inglés) "Shtam Pass National Park" (enlace roto disponible en Internet Archive; véase el historial, la primera versión y la última). (en inglés) "Rrjeti i Zonave te Mbrojtura ne Shqiperi" (en albanés)