NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Loro Boriçi Stadion

A Loro Boriçi Stadion (albánul: Stadiumi Loro Boriçi, korábbi nevén Vojo Kushi Stadion, albánul: Stadiumi Vojo Kushi) egy multifunkcionális stadion Albániában, Shkodra városában. Leggyakrabban labdarúgó-mérkőzéseket rendeznek itt, a KS Vllaznia Shkodër csapatának otthona. A stadion története A stadion 1947-ben épült és Vojo Kushi Stadion néven nyitották meg 1952. május 1-jén. Új nevét Loro Boriçi, az 1940-es és 1950-es évek leghíresebb albán játékosának tiszteletére kapta. Boriçi játszott az olasz élvonalbeli SS Lazio csapatában is, 24 alkalommal szerepelt az albán válogatottban, amelynek később szövetségi kapitánya is volt. 2001-ben a stadiont korszerűsítették és kibővítették a lelátók férőhelyeit. 2015. május elején megkezdték a stadion felújítási munkálatait, amelyeknek az Albánia és Szerbia közötti, 2015. október 8-i nemzetközi mérkőzésre kellett volna elkészülnie, de a munkálatok elhúzódtak, így végül csak a 2016. augusztus 31-én játszott Marokkó elleni felkészülési találkozóra készült el. A stadion 15 919 néző befogadására képes. A stadionban játszott válogatott mérkőzések Albánia Albánia 2003. március 29-én játszotta itt első mérkőzését Oroszország ellen és 3–1-re győzött. Koszovó Amíg a Mitrovica és Priština stadionok felújítás alatt álltak, a koszovói válogatott itt játszotta a 2018-as világbajnokság selejtezős mérkőzéseit. 2016. október 6-án az itt rendezett első mérkőzésen Koszovó 6–0 arányban kikapott Horvátországtól. Jegyzetek További információ Loro Boriçi Stadion a Facebookon Loro Boriçi Stadion, EU-Football.info
Stadio Loro-Boriçi

Lo stadio "Loro Boriçi" è un impianto polivalente che si trova a Scutari, in Albania. È stato fondato nel 1946 col nome di Vojo Kushi Stadium ed è lo stadio in cui gioca il Vllaznia. Ha una capienza di 16.000 posti a sedere. Lo stadio è intitolato a Loro Boriçi, calciatore albanese attivo negli anni quaranta e cinquanta. A dicembre 2015 iniziarono i lavori di restyling dello stadio per ospitare la nazionale di calcio dell'Albania, per poi essere terminati nel 2016. Ad oggi è il secondo stadio in Albania per capienza dopo l’Arena Kombëtare di Tirana. Nel 2016 ospitò la Nazionale di calcio del Kosovo (per via della ristrutturazione dello Stadio Fadil Vokrri a Priština) dove gioco le qualificazioni al campionato mondiale di calcio 2018 - UEFA. Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su stadio Loro-Boriçi Collegamenti esterni (EN) Loro Boriçi Stadium, su footballtripper.com.
Loro Boriçistadion

Het Loro Boriçistadion is een multifunctioneel stadion in Shkodër, Albanië. Het stadion wordt meestal gebruikt voor voetbalwedstrijden, de voetbalclub KS Vllaznia Shkodër speelt er zijn thuiswedstrijden. In het stadion is plaats voor ruim 16.000 toeschouwers. Geschiedenis Het stadion, dat geopend werd in 1952, heette eerst Vojo Kushi Stadion (tussen 1952 en 1990), vernoemd naar Vojo Kushi, een communistische strijder actief in Shkodër na de Italiaanse bezetting van Albanië in april 1939. Hij kreeg de Orde van de Nationale Held. Na de val van het communisme in Albanië in 1990 werd de naam van het stadion ook veranderd. Loro Boriçi was een Albanese voetbalspeler die tussen 1945 en 1957 actief was voor het Albanese voetbalelftal. Interlands Het Albanees voetbalelftal speelde in 2003 haar eerste interland in het Loro Boriçistadion. Ook het Kosovaars voetbalelftal speelde in 2016 en 2017 enkele interlands in dit stadion, omdat het Kosovaars nationaal stadion Fadil Vokrri gerenoveerd werd en het land geen andere UEFA-waardige stadions kent.
Stadion Loro-Boriçi

Stadion Loro-Boriçi – wielofunkcyjny stadion w Szkodrze, w Albanii. Rozgrywa na nim mecze klub Vllaznia Szkodra. Do 1990 stadion nosił imię komunistycznego partyzanta Vojo Kushiego, w 1990 jego patronem został piłkarz Vllazni Szkodra - Loro Boriçi. Stadion może pomieścić 16 000 osób. Przypisy
Estádio Loro Boriçi

O Estádio Loro Boriçi (em albanês: Stadiumi Loro Boriçi) é um estádio multiuso localizado na cidade de Escodra, na Albânia. Fundado oficialmente em 1 de maio de 1952, atualmente é utilizado principalmente para competições de futebol, sediando jogos tanto da Seleção Albanesa de Futebol quanto do clube local Vllaznia Shkodër. Conta atualmente com capacidade para receber até 18 100 espectadores. Homenagem Seu nome rende homenagem à Loro Boriçi (1922–1984), memorável futebolista albanês que atuou por Vllaznia Shkodër, Partizani Tirana e pela Seleção Albanesa, da qual foi capitão durante a histórica campanha albanesa na Copa dos Balcãs de 1946, sediada no país e que terminou com a conquista do título inédito pela seleção nacional. Referências
Лоро Боричи (стадион)

«Ло́ро Бори́чи» (алб. Loro Boriçi) — мультиспортивный стадион в Шкодере, Албания. Является домашней ареной клуба «Влазния», выступающего в суперлиге чемпионата Албании по футболу. Иногда является местом проведения домашних матчей сборной Албании. Назван в честь знаменитого албанского футболиста 1940-х — 1950-х годов — Лоро Боричи, выступавшего в Итальянской серии А за клуб «Лацио» и проведшего в составе национальной сборной 26 матчей. Ссылки Страница стадиона на WorldStadiums.com
Loro Boriçi-stadion

Loro Boriçi-stadion (albanska: Stadiumi Loro Boriçi) är en stadion i staden Shkodra i norra Albanien. Stadion är uppkallad efter den på 1940- och 1950-talen aktive fotbollsspelaren Loro Boriçi. Boriçi inledde sin karriär i klubben som äger och spelar på stadion, Vllaznia Shkodër. Stadion stod klar 1947 och hette då Vojo Kushi-stadion. 2001 renoverade man den och då sänktes även publikkapaciteten till 16 000 åskådare. Loro Boriçi-stadion är dock fortsatt den näst största fotbollsstadion i Albanien, efter Qemal Stafa-stadion i Tirana. Utöver Vllaznias hemmamatcher spelas även ett antal av Albaniens herrlandslag i fotbolls hemmamatcher på Loro Boriçi. Efter renoveringen finns det enbart sittplatser på stadion. Inför kvalet till EM 2016 stängde FIFA av Qemal Stafa-stadion på grund av att den ej höll internationell standard. Albaniens regering beslutade sig då för att först renovera Elbasan Arena i Elbasan och därefter rusta upp Loro Boriçi. Upprustningen av Loro Boriçi inleddes den 3 maj 2015 och var planerad att färdigställas innan Albaniens match mot Serbien den 8 oktober 2015. På grund av förseningar, delvis förorsakade av oväder, stod arenan färdig i november 2015 och därav spelades även Albaniens sista match i kvalet på Elbasan Arena. Inledningsvis planerade man att utöka arenans kapacitet till 20 000 åskådare, men siffran sänktes sedan till 16 022. Referenser Externa länkar Worldstadiums.com
Лоро Борічі (стадіон)

Стадіон «Лоро Борічі» (алб. Stadiumi Loro Boriçi) — багатофункціональний стадіон у Шкодрі, Албанія, який використовують переважно для футбольних матчів, зокрема — як гостьова арена клубу «Влазнія». Стадіон було збудовано 1952 року і названо на честь комуністичного партизана Войо Куші. У 1980-их внаслідок реконструкції місткість стадіону було збільшено до 15 тис. 1990 року після падіння комунізму в Албанії стадіон було перейменовано на честь колишнього футболіста «Влазнії» Лоро Борічі. У 2015-16 роках стадіон було перебудовано в сучасний стадіон 16 022 сидячих місця. Стадіон також другий найбільший в Албанії після стадіону «Кемаль Стафа» у Тирані. Посилання Офіційна Facebook-сторінка [Архівовано 8 січня 2020 у Wayback Machine.] Проект реконструкції стадіону «Лоро Борічі» [Архівовано 28 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
Голяма джамия (Тирана)

Голямата джамия на Тирана, столицата на Албания, е разположена в центъра на града. Идеята за изграждане на джума-джамия (петъчна, голяма, главна джамия) в града възниква още след обявяването на независимостта на Албания през 1912 г. След падането на комунистическия режим в страната (1991), потискал религията, местните мюсюлмани често отправят искания за построяване на голяма джамия, понеже съществуващите 8 храма в столицата не могат да поемат всички вярващи за седмичната обща молитва в петък по пладне. Президентът Сали Бериша залага първия камък на джамията през 1992 г. Спикерът на парламента Петер Арбнори обаче оспорва решението за строителството и то е преустановено. Решение за възобновяване на строителството на джамията е прието при столичния кмет Еди Рама през 2010 г. Церемонията по откриването на джамията, с участие на турския президент Реджеп Ердоган, се състои през 2015 г. Джамията е сунитска. Има вместимост от 4500 души. Куполът е висок 30 метра, 4-те минарета са с височина 50 м. Източници
Velká tiranská mešita

Velká tiranská mešita, zvaná také Mešita Namazgah (albánsky Xhamia e Madhe e Tiranës nebo Xhamia e Namazgjasë) je rozestavěná mešita v albánském hlavním městě Tiraně. Hlavní modlitebnou tiranských muslimů byla Mešita Sulejmana Paši, zničená za druhé světové války. Nebyla obnovena, protože Enver Hodža vyhlásil Albánii první ateistickou zemí světa a zakázal stavbu náboženských budov. Po pádu komunistického režimu bylo rozhodnuto o vybudování hlavní městské mešity, neboť kapacita existujících tiranských mešit nestačí zájmu věřících a většina bohoslužeb se koná na otevřených prostranstvích. Ke stavbě bylo vybráno modlitební místo Namazgjaja u řeky Lanë, nedaleko sídla albánského parlamentu. V roce 1992 zde položil prezident Sali Beriša základní kámen, avšak vlivný křesťanský politik Pjetër Arbnori zahájení stavby zabránil. Dohoda mezi Albánským muslimským společenstvím a tiranským magistrátem o vybudování mešity byla uzavřena na mawlid roku 2013. Slavnostní zahájení stavby proběhlo 13. května 2015 za účasti Bujara Nishaniho a Recepa Tayyipa Erdoğana. Otevření bylo naplánováno na rok 2022, avšak po vypuknutí pandemie covidu-19 bylo odloženo. Cena se odhaduje na 30 000 000 eur, stavbu financuje albánský stát a turecká náboženská organizace Diyanet. Po dokončení se má stát největší mešitou na Balkánském poloostrově. Pokryje plochu 10 000 m², bude mít čtyři minarety o výšce 50 m a centrální kopuli vysokou 30 m. Kapacita mešity by měla dosáhnout 4 500 věřících. Stavba této mešity je kritizována jako projev Erdoganovy politiky neoosmanismu. Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velká tiranská mešita na Wikimedia Commons
Namazgah Mosque

The Namazgah Mosque (Albanian: Xhamia e Namazgjasë, lit. 'Mosque of the Prayer Square'), also known as the Great Mosque of Tirana (Xhamia e Madhe e Tiranës), is a Sunni mosque, located in Tirana, Albania. With a capacity of 10,000 worshippers, it is the largest mosque in the Balkans (excluding East Thrace). History Even after the fall of communism in Albania, in 1991, Muslim Albanians often complained about being discriminated against. While an Eastern Orthodox and Roman Catholic cathedrals were built, Albanian Muslims had no central mosque and had to pray in the streets until 2016. In 1992, the then president, Sali Berisha, laid the first stone of the mosque to be constructed near Namazgah Square, close to the Albanian parliament. Construction was delayed after the speaker of parliament, Pjetër Arbnori, a Catholic, contested the plans. The decision to build the mosque was taken in 2010, by the mayor of Tirana, Edi Rama, and the mosque was considered necessary because there were only eight mosques in the city, down from 28 in 1967, due to destruction during the communist era. During Islamic holidays, the Skanderbeg Square was filled with Muslim worshipers, because the Ottoman-era Et'hem Bey Mosque, at the time Tirana's principal mosque, had a capacity of only 60 persons. Rain made Friday sermons impossible. Construction of the new mosque was launched in 2015 with the financing of 30 million euros, partly coming from the Diyanet of Turkey. In 2015, Turkish president Recep Tayyip Erdoğan visited Albania for the inauguration ceremony of the mosque. The mosque was officially opened on 10 October 2024, in a ceremony at which Erdoğan and the former mayor, then Albanian prime minister, Rama, delivered speeches. It was expected that the new mosque would increase tourism and the new mosque replaced the Et'hem Bey Mosque as the main mosque for the city. Architecture The mosque's design was inspired by Classical Ottoman architecture. It has four minarets, each 50 metres (160 ft) high, while the central dome has a height of 30 metres (98 ft). The first floor of the mosque includes a cultural center and other facilities. The mosque was constructed on a 10,000-square-metre (110,000 sq ft) parcel of land near Albania's parliament building. It has a capacity for up to 8,000 people to pray inside the mosque and 2,000 on the outside; or 10,000 worshippers in total. See also Islam in Albania List of mosques in Albania References External links Media related to Great Namazgâh Mosque of Tirana at Wikimedia Commons "Official Website". Tirana Grand Mosque (in Albanian and English). Archived from the original on December 18, 2014.
Grande Mosquée de Tirana

La Grande Mosquée de Tirana (albanais : Xhamia e Madhe e Tiranës), également connue sous le nom de la Mosquée de Namazgâh (Xhamia e Namazgjasë), est un projet pour Tirana, capitale et principale agglomération de l'Albanie. Le projet existe depuis l'indépendance du pays en 1912, mais il n'est mis en œuvre que depuis 1992. Après de nombreux obstacles juridique, la construction a commencé en janvier 2015. Située à proximité du parlement (centre névralgique de la cité), elle sera caractéristique de l'architecture ottomane. La mosquée principale jusqu'à présent est la mosquée Et'hem Bey Liens externes Site officiel (albanais et anglais) Portail de l’Albanie Portail de l'islam Portail de l’architecture et de l’urbanisme
Grande moschea di Tirana

La Grande moschea di Tirana (in lingua albanese: Xhamia e Madhe e Tiranës) o moschea Namazgâh (Xhamia e Namazgjasë) è una moschea in costruzione a Tirana, capitale dell'Albania, destinata a diventare la più grande moschea dei Balcani. Storia Dalla caduta del comunismo in Albania, nel 1991, i musulmani di Tirana si sono più volte lamentati perché, se nel frattempo erano state costruite due chiese (una per i cattolici e una per gli ortodossi), per i musulmani mancava un luogo di culto di dimensioni adeguate, nonostante il 70% circa della popolazione di Tirana sia di fede musulmana. Infatti la moschea più grande presente in centro città (la moschea Et'hem Bey) poteva ospitare al massimo sessanta fedeli e molti erano costretti a pregare in strada. Nel 1992 l'allora presidente Sali Berisha pose la prima pietra della moschea costruita nei pressi di piazza Namazgja, ma il progetto venne bloccato per l'opposizione di Pjeter Arbnori, politico di area cattolica. La decisione di costruire la moschea, infine, venne presa dal sindaco Edi Rama, nel 2010. La moschea avrà minareti alti 50 metri, mentre l'altezza della cupola centrale si attesterà intorno ai 30 metri. Note Voci correlate Architettura islamica Arte islamica Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Grande Moschea di Tirana Collegamenti esterni Sito ufficiale
Wielki Meczet w Tiranie

Wielki Meczet w Tiranie, Meczet Namazgâh (alb. Xhamia e Namazgjasë) – meczet w Tiranie w Albanii, wzniesiony w latach 2015–2022; największy meczet na Bałkanach. Historia W Tiranie znajduje się 8 mniejszych meczetów, postanowiono wznieść jednak jeden obszerny meczet, który będzie największy na Bałkanach. Budowa była finansowana głównie przez turecki rząd; koszty budowy szacowano na około 30 mln euro. Planowane jest nauczanie języka tureckiego w meczecie, co jest postrzegane jako przejaw neoosmańskiej polityki Recepa Tayyipa Erdoğana. Budowa została rozpoczęta w 13 maja 2015 roku, zainicjowano ją w obecności prezydenta Erdoğana. Świątynia miała zostać otwarta w 2019 roku, ale konflikt Erdoğana ze zwolennikami Fethullaha Gülena (FETO) doprowadził do zawieszenia prac. Meczet został ostatecznie ukończony w 2022 roku. Premier Edi Rama powiedział w 2022 roku, że inauguracja meczetu nie jest kwestią rządu Albanii i nie ma on wpływu na datę inauguracji obiektu. Architektura Na budowę meczetu wybrano park przy gmachu parlamentu w Tiranie. Meczet ma powierzchnię 6000 m², wzniesiono go w stylu architektury osmańskiej – przypomina meczety w Stambule. Kopuła meczetu ma wysokość 30 m. Meczet ma 4 minarety o wysokości 50 m. Poza salą modlitwy na pierwszym piętrze meczetu zaplanowano utworzenie m.in. centrum kultury, centrum edukacyjnego z biblioteką, sal do nauki, restauracji. Meczet może pomieścić około 5000 osób. Galeria Przypisy
Большая мечеть (Тирана)

Большая мечеть (алб. Xhamia e Madhe) — мечеть, расположенная в центре албанской столицы Тираны. История и архитектура Идея постройки соборной мечети в Тиране зародилась еще после обретения Албанией независимости в 1912 году. После падения коммунистического режима в Албании в 1991 году, албанские мусульмане часто обращались с просьбой о постройке новой мечети, так как существующие мечети не могут вместить всех верующих. В 1992 году тогдашний президент Сали Бериша, заложил первый камень мечети. Однако строительство не было завершено после того, как спикер парламента Петер Арбнори оспорил решение о строительстве мечети. Вновь решение о строительстве мечети было принято в 2010 году тогдашним мэром Тираны Эди Рамой. В 2015 году президент Турции Реджеп Тайип Эрдоган посетил Албанию и принял участие в церемонии открытия мечети. Примечания Ссылки "Turkey's mosque project in Albania on schedule, says engineer"
Намазгах-џамија

Намазгах-џамија (алб. Xhamia e Namazgjasë) или Велика џамија у Тирани (алб. Xhamia e Madhe e Tiranës) је џамија у изградњи у Тирани. Налази се у главном граду Албаније на месту званом Намазгах (од тур. Namazgâh — „место молитве”), између зграде Парламента и реке Лане. По завршетку изградње постаће највећа џамија на Балканском полуострву. Историја Након пада комунизма у Албанији, 1991. године, албански муслимани су се често жалили да су дискриминисани. Док су изграђене две катедрале (католичка и православна), муслимани у Албанији од 2016. још увек нису имали џамију и морали су да се моле на улицама. Године 1992. тадашњи председник Сали Бериша положио је први камен џамије која ће бити изграђена у близини трга Намазгах, у близини зграде Парламента. Изградња је одложена након што је председник Парламента Петар Арбнори оспорио планове. Одлуку о изградњи џамије донео је 2010. године тадашњи градоначелник Тиране Еди Рама. Изградња џамије се сматрала се неопходном јер у граду има само осам џамија, што је мање у односу на 28 из 1967. године. За време исламских празника, Скендербегов трг је испуњен муслиманским верницима, јер је Ефем-бегова џамија из доба Османског царства, тренутно главна џамија у Тирани, има капацитет од само 60 особа. Киша онемогућава проповеди петком. Џамија ће имати четири минарета, сваки висок 50 метара, док ће централна купола бити висока 30 метара. На првом спрату џамије биће културни центар и други садржаји. Џамија се гради на парцели од 10.000 квадратних метара у близини зграде Парламента и имаће капацитет за до 4.500 људи да се истовремено моле у џамији. Финансирање изградње џамије је делимично дошло од главне државне турске муслиманске организације Дијанет. Председник Турске Реџеп Тајип Ердоган је 2015. године посетио Албанију на церемонији постављања камена-темељца џамије. Види још Ислам у Албанији Референце Спољашње везе Званични веб-сајт
Velká mešita (Drač)

Velká mešita (albánsky Xhamia e madhë) je centrální mešita pro muslimy ve městě Drač (Durrës) v Albánii. Nachází se na třídě Bulevardi Epidamn v samotném centru města, v blízkosti budovy radnice. Mešita byla budována v 30. letech 20. století. Stavební práce byly zahájeny místními obyvateli v roce 1931, dokončena byla o sedm let později. Koberce pro mešitu byly dovezeny z Íránu a jejich dovoz zafinancován místní muslimskou obcí. Mešita sloužila až do 60. let 20. století; v souvislosti s plánem ateizace albánské společnosti po vzoru Kulturní revoluce byla přebudována na kulturní centrum pro mládež. Původní minaret byl zbořen. Po roce 1991 mohla opět sloužit původnímu účelu; tři roky trvala opětovná rekonstrukce stavby za pomoci arabských zemí, které poskytly nezbytné finance. V roce 1994 začala mešita opět sloužit věřícím. Další obnova stavby byla uskutečněna v roce 2005. Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Xhamia e Madhe e Durrësit na albánské Wikipedii. Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Velká mešita v Drači na Wikimedia Commons
Große Moschee von Durrës

Die Große Moschee von Durrës oder Neue Moschee (albanisch Xhamia e Madhe e Durrësit bzw. Xhamia e Re) ist die größte Moschee der albanischen Hafenstadt Durrës. Sie befindet sich am Hauptplatz, leicht erhöht am Hang eines Hügels liegend. Die historische Varosh-Moschee wurde abgerissen, als nach dem Erdbeben von 1926 der heutige Hauptplatz angelegt wurde. Als Ersatz wurde auf dem Hügel an der Westseite des Platzes ein Neubau geplant. Die Große Moschee von Durrës entstand mit finanzieller Hilfe insbesondere von Ymer Lushkaj zur Zeit der Regentschaft des Königs Ahmet Zogu. „Helfer“ waren aber auch Bürger und Händler der Stadt. Die Idee zur Errichtung kam vom örtlichen Mufti Mustafa Varoshi, der auch die aus Persien stammenden Tapeten für die Moschee erwarb. Als Baubeginn wird das Jahr 1931 angegeben. Zur Eröffnung finden sich unterschiedliche Angaben: Es werden die Jahre 1937, 1938, 1939 und 1940 angegeben. Sie war zum Zeitpunkt ihrer Eröffnung die größte Moschee Albaniens. Die Moschee wurde nach dem Religionsverbot von 1967 geschlossen und in ein Jugendkulturzentrum umgewandelt. Das Minarett wurde entfernt. 1979 wurde der Bau durch ein Erdbeben beschädigt. 1993 wurde die Moschee mithilfe der Islamischen Welthilfsorganisation der Islamischen Weltliga wiedereröffnet und im Folgejahr wiederhergestellt. 2003 und 2013 wurde der Bau renoviert. Mit der großen Kuppel und dem schmalen Minarett handelt es sich um einen Moscheebau im türkischen Stil. Der Bau hat eine Fläche von 1319 Quadratmetern. Es war noch ein zweites Minarett geplant gewesen, das aber nie vollendet worden ist. Neben der Großen Moschee und Neubauten findet sich in Durrës noch die alte oder kleine Moschee: die Fatih-Moschee aus dem frühen 16. Jahrhundert. Weblinks Einweihungszeremonie 1939 auf YouTube Einzelnachweise
Great Mosque of Durrës

The Great Mosque of Durrës (Albanian: Xhamia e Madhe), also called the New Mosque (Xhamia e Re) and also the Grand Mosque, is a mosque, located in the port-town of Durrës, in the Durrës County of Albania. The mosque is designated as a Cultural Monument of Albania. Overview The mosque was built in 1931 under the Kingdomship of King Ahmed Zogu on the site of an older mosque from Ottoman times. By the day of its opening, it was the largest mosque in Albania. The architects were Italian as the result of an Italian-Albanian cooperation. The goal of the architecture of the building was to have influence from Islamic tradition while also incorporating Durrës-style columns. When the mosque was completed, there was a celebration which included many foreign delegations. Alongside other houses of worship during the Communist rule of Enver Hoxha, the mosque was closed in 1967 and its minaret was destroyed. Most other mosques of the Ottoman era were destroyed. The mosque was subsequently used for profane purposes, as a youth centre. The building was damaged by an earthquake in 1979. With the help of the International Islamic Relief Organization of the Muslim World League, the mosque was reopened again in 1993. See also Islam in Albania Freedom of religion in Albania List of mosques in Albania notes References External links Media related to Great Mosque in Durrës at Wikimedia Commons Basha, Brunilda; Soomro, Ali; Aripin, Arazali (March 2013). "Social and cultural impact of Grand Mosque Durres". Conference of Iran and Malaysia, Experiences in Islamic Architecture & Built Environment. Isfahan Iran: Art University Isfahan – via ResearchGate.net.