NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Szent Theodórosz-templom (Berat)

A Szent Theodórosz-templom (albán Kisha e Shën Todrit) a 16. században épült görögkeleti templom az albániai Berat 2008 óta világörökségi védelmet élvező történelmi városrészében. A templom a berati várnegyed északkeleti részén, a várkapu közvetlen közelében található. Története és leírása A templom a 16. században épült egy korábbi és nagyobb, 11–12. századi templom alapjaira. 1961 óta állami műemléki védelemben részesül, 1976-ban teljes körű restauráláson esett át. A kis alapterületű (12×4,5 méteres), nyeregtetős kőtemplom alaprajza szabálytalan négyszög, a falsíkból csupán az apszisos záródású adüton (szentélyrész) ugrik ki a keleti oldalon. Az adüton ablaknyílását egy korábbi, feltehetően késő ókori, őskeresztény épület kisebb oszlopai tagolják. Az épületet három oldalról nyitott narthex veszi körbe. A belső teret döntően a berati ikonfestő, Onufri 16. századi freskói díszítik, a szentélyrész képei fia, Nikollë Onufri keze munkáját dicsérik. Művészettörténeti kutatások alapján feltehetően a Szent Theodórosz-templom falfestése az egyedüli eredetiben fennmaradt Onufri-freskó. A templom északi és déli oldala az angyali üdvözlet újszövetségi jelenetét ábrázolja. A szentéllyel szembefordulva jobb felől az Isten üzenetét hozó Gábriel arkangyal, baloldalt pedig a szeplőtelen fogantatásának hírét vevő Szűz Mária alakja látható. A keleti falkép a trónon ülő Szűz Máriát ábrázolja, karjában a kisded Jézussal. A szentély oldalán Szent Theodórosz és Nagy Szent Vazul ábrázolása látható. Források Albánia. [Pécs]: Baranya Megyei Könyvtár. 1989. 114. o. = Nagel Útienciklopédiák, ISBN 9637272194 Dienes Tibor: Albánia: Útikönyv. Budapest: Hibernia. [2005]. 58. o. = Varázslatos Tájak, ISBN 9638646713 Oliver Gilkes: Albania: An archaeological guide. London; New York: I. B. Tauris. 2013. 75. o. ISBN 9781780760698 Réti György: Albánia. Budapest: Panoráma. 1991. 149. o. = Panoráma Külföldi Útikönyvek, ISBN 9632433890 Proposition d’inscription soumise par l’Albanie: La ville musée de Gjirokastra. whc.unesco.org (2008)
Cerkiew św. Teodora w Beracie

Cerkiew św. Teodora (alb. Kisha e Shën Todrit) – prawosławna cerkiew w Beracie, okręgu Berat, w Albanii. Usytuowana jest na wzgórzu Starego Miasta wewnątrz zamku w pobliżu wejścia do twierdzy. Cerkiew została zbudowana w XVI wieku na ruinach wcześniejszego kościoła pochodzącego z okresu późnego antyku. Z tego okresu zachowały się dwie kolumienki wmurowane w okno absydy. Wewnątrz cerkwi zachowały się oryginalne freski namalowane w połowie XVI wieku przez mistrza Onufrego, którego muzeum znajduje się w położonej w sąsiedztwie katedrze Zaśnięcia Najświętszej Marii Panny. Zachowały się m.in. freski przedstawiające Świętego Teodora oraz Bazylego Wielkiego. Ściany świątyni zbudowane są z różnej wielkości kamieni, dach pokryty jest dachówką, podłoga wyłożona białymi płytkami. Po ogłoszeniu w 1967 roku przez Envera Hoxhę „Rewolucji Ideologicznej i Kulturalnej” i deklarowaniu Albanii pierwszym na świecie państwem ateistycznym, rozpoczęły się represje wobec wszystkich wspólnot religijnych i kościołów w Albanii. Obiekty sakralne przejęło państwo, większość z nich zostało zdewastowanych, a nawet zburzonych. Jak większość obiektów sakralnych cerkiew św. Teodora przez ponad 30 lat ulegała zniszczeniom. W 1948 obiekt został wpisany na listę religijnych zabytków kulturowych Albanii (Objekte fetare me statusin Monument Kulture). Przypisy Bibliografia Mateusz Otręba: Przewodnik Albania Bałkański „Dziki Zachód”. Gliwice: Wydawnictwo Helion, 2013, s. 192–194, seria: Bezdroża. ISBN 978-83-246-5831-2.
Шурдах

Шурдах (на албански: Ishulli i Shurdhahit) е остров в Северна Албания. Той е най-големият остров на изкуственото езеро Коман и по река Дрин, която протича през водноелектирческата каскада в района Дукагин. От най-северната до най-южната си точка Шурдах е дълъг около 390 метра. Островът има хълм в центъра си и е предимно горист.
Isla Shurdhahit

Isla Shurdhahit​​ (en albanés: Ishulli i Shurdhahit; también escrito como Shurdhah o Shurdhahu) es una isla en el norte de Albania.​​ Shurdhahit se encuentra situado en el lago Koman. Es la mayor isla de ese lago, así como del río Drin. Desde el extremo norte de la isla a la punta más meridional de la misma, tiene una longitud estimada de 390 m (1.280 pies). La isla cuenta con una colina en el centro de la misma y esta principalmente cubierta por árboles. Véase también Islas Hannam Isla Shaqari Isla Sheshan Islas Hodgeman Referencias Enlaces externos Mapa de Localización de la isla
Шурдаху

Шурдаху (алб. Ishulli i Shurdhahut) — озёрный остров в северной Албании, в 8 км к востоку от Шкодера, в водохранилище Вау-и-Дейес на реке Дрин, напротив села Ррагами. Остров площадью 4,6 га (0,046 км²) образовался в результате подъёма уровня реки Дрин при заполнении водохранилища Вау-и-Дейес в 1970—1980-х годах. На острове находятся руины средневекового города. История На полуострове на левом берегу реки Дрин находился город Шурда (Шурдаху, Shurdhahu). Он отождествляется с городом Сарда (Сард, Sarda, др.-греч. Σάρδος) в Иллирии, жители которого в античности звались сарденами (Σαρδηνοί). Предположительно в IV веке была построена крепость. Древнейшие останки города относятся к VIII—VIII вв. Город процветал в XI—XIII вв. и стал крупнейшим в северной Албании. В XI веке Сарда стала центром епархии, в XII веке — архиепархии Малый Пулати (Polatum Minus), которая подчинялась митрополии Бара. В XIV веке кафедра епархии перенесена в Сапу и город пришёл в упадок. Город стёрт при османском нашествии в 1491 году и окончательно заброшен. При сооружении плотины ГЭС Вау-и-Дейес были проведены спасательные археологические полевые работы в 1967—1970 годах под руководством Хены Спахиу и Дамиана Коматы. Была раскопана стена периметром 690 м с 11 башнями, жилища, руины небольшой прямоугольной каменной церкви с полукруглой апсидой, найдены монеты и украшения. В 2015 году исследования были возобновлены совместной французско-албанской экспедицией. Две концентрические стены делили город на нижний и верхний. Древний город частично затоплен при заполнении водохранилища Вау-и-Дейес, плотина которого сооружена в 1967—1971 годах. При подъёме уровня воды полуостров в 1980-х годах превратился в остров. Под воду в 1970-х годах ушли пригороды и западные кварталы за стенами города, в том числе некрополь и две церкви. Примечания
Ishulli i Shurdhahit

Ishulli i Shurdhahit är en obebodd ö i vattenkraftsdammen Liqeni i Vaut të Dejës i floden Drini, norra Albanien, 80 km norr om Tirana. Ishulli i Shurdhahit är den största ön i vattenkraftsdammen (ungefär 390 meter från nordligaste till sydligaste spetsen), och dess yta täcks till stor del av träd. Sommartid kan man ta sig ut till ön med turistbåtar. Historia På ön har man funnit resterna efter ett romerskt fort, daterat till 500-700-talet. Ungefär vid samma tid grundades staden Sarda. Denna stad var strategiskt placerad vid en gammal handelsväg mellan Shkodra och Gjakova, och fungerade som ett stopp längs vägen för människor som färdades längs denna handelsväg. Ungefär kring 700-1200-talet hade staden sin storhetstid som kulturellt och religiöst center, och i staden fanns 365 - var och en symboliserande ett helgon. 1491 förstördes staden av Osmanska riket. Platsen var inte en ö förrän 1973, när dammen färdigställdes och landområden hamnade under vatten. Utgrävningar på ön genomfördes 1967-1970 och man fann då resterna efter staden Sarda, däribland bostäder, kyrkor, en kyrkogård och en mängd arkeologiska föremål. Staden tycks ha varit ca 4.8 hektar stor till ytan. Turismen till ön kretsar mestadels kring denna plats historia. Ruinerna efter ett medeltida slott återstår, omgiven av två ringmurar och flera torn (några har dock hamnat under vatten), liksom ruiner efter en bysantinsk kyrka och tidigmedeltida murar. Referenser Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia. Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från albanskspråkiga Wikipedia.
Stadion Gjirokastra

Das Stadion Gjirokastra (albanisch Stadiumi Gjirokastra) ist ein Fußballstadion mit einer umlaufenden Aschenbahn in der albanischen Stadt Gjirokastra. Es ist die Heimspielstätte des Fußballvereins KS Luftëtari Gjirokastra. Das 1973 erbaute Stadion in der Neustadt bietet 9.000 Zuschauern Platz. Früher trug es den Namen Subi-Bakiri-Stadion (Stadiumi Subi Bakiri). 2009 und 2016 wurden Renovierungsarbeiten durchgeführt. Weblinks Bilder vom Stadion Gjirokastra auf stadionwelt.de Bilder vom Stadion Gjirokastra auf euro.stades.ch Einzelnachweise
Gjirokastra Stadium

Gjirokastra Stadium (Albanian: Stadiumi Gjirokastra) is a multi-use stadium in Gjirokastër, Albania. It is used mostly for football matches and is the home ground of Luftëtari FC. The stadium has a capacity of 8,400 people. This is the first time after 1972 that the stadium is renovated in so big level. Renovation Following Luftëtari's promotion back to the Albanian Superliga in 2016, the stadium required a complete renovation in order to meet the necessary requirements to host home games in the top flight. Work on the stadium began in August 2016 and the surface was to be replaced and plastic seats were to be installed throughout the stadium. The first stage of the reconstruction was completed in November 2016, which meant that the stadium was able to host Albanian Superliga games once again. The first stage consisted of replacing the playing surface, the installation of 300 plastic seats in the main stand, the installation of CCTV as well as the refurbishment of the changing room for both players and officials. The cost of the work carried out totalled 15,000,000 Albanian lek, around €110,000 at the time, and it was a joint investment by the Municipality of Gjirokastër, the Albanian Football Association as well as the club's owner Grigor Tavo. The first game of the 2016–17 season to take place at the stadium came against Partizani which ended 1–1 with around 3,000 fans in attendance. References
Alban Tower

Alban Tower is a mixed-use highrise building located in Tirana, Albania. The building was inaugurated on May 12, 2023, and stands at 107 meters (351 ft) tall, being divided into 25 floors. Architecture Story of concept The Alban Tower is part of a complex renovation programme of Tirana's historic centre which was designed and conceived between 1920 and 1935 by the Italian architects Armando Brasini and Gherardo Bosio. The tower's design was configured as a tridimensional geometric conjunction of four towers of different heights and colours, reflecting the city's fundamental design, which is centred on the tracing of the two traditional axes, a cardo and a decumanus, still visible in the urban planning of Tirana today. The tower's produce was the result of an international competition in which some of the most important names in European architecture took part in the early 2000s. The competition was won by the Florentine studio Arches Associati who came up with the idea of going beyond the American conception of the skyscraper according to Louis Sullivan’s definition to propose a profile inspired by the middle-age Italian towers, as in the examples of the Arnolfo Palazzo della Signoria from Florence and Torre Velasca from Milano. A single trunk of a tree which branches spread into four pieces extending upwards was the model for the Alban Tower. Due to these different schemes, the façades of the buildings have a complex effect and display a striking aesthetic. The building's base comprises panels made of green concrete equipped with Murano glass stones in five different shades, giving the surface an iridescent effect. To the upper floors, the panels take on thirteen different colors, being assembled to distinguish the four different sections of the tower. The panels are made of light aluminum, bent to create the curves of the tower. See also List of tallest buildings in Albania Landmarks in Tirana References External links Alban Tower Home Page Alban Tower ar TehnoMarket
Alban Tower

Alban Tower (en español: Torre Albanesa) es un rascacielos ubicado en Tirana, Albania. El edificio se inauguró el 12 de mayo de 2023 y tiene una altura de 107 metros, con 25 plantas.​​​ El edificio forma parte de un programa de renovación del centro histórico de Tirana, diseñado y concebido entre 1920 y 1935 por los arquitectos italianos Armando Brasini y Gherardo Bosio. Su diseño se concibió como una composición geométrica tridimensional formada por cuatro torres de distintas alturas y colores, que evocan la estructura esencial de la ciudad, basada en la intersección de los dos ejes tradicionales: el cardo y el decumanus, todavía perceptibles en el trazado urbano de Tirana.​​ El diseño de la torre fue el resultado de un concurso internacional en el que participaron diversos estudios de arquitectura. El concurso lo ganó el estudio italiano Arches Associati, que tuvo la idea de ir más allá de la concepción estadounidense del rascacielos según la definición de Louis Sullivan para proponer un perfil inspirado en las torres italianas medievales, como los ejemplos del Palazzo Vecchio de Florencia y la Torre Velasca de Milán.​ Un solo tronco de árbol, cuyas ramas se extienden en cuatro partes hacia arriba, sirvió como modelo para el diseño de la torre. Gracias a estos diferentes esquemas, las fachadas de los edificios tienen un efecto complejo y una estética impactante. La base del edificio está formada por paneles de hormigón verde revestidos con vidrio veneciano en cinco tonos diferentes, lo que confiere a la superficie un efecto iridiscente.​ En las plantas superiores, los paneles adoptan trece colores diferentes, y se ensamblan para distinguir las cuatro secciones de la torre. Los paneles están hechos de aluminio ligero, curvado para crear las curvas de la torre.​​ Referencias Enlaces externos Sitio web oficial de Alban Tower Torre Alban en TehnoMarket
Tekke-Moschee (Gjirokastra)

Die Tekke-Moschee (albanisch Xhamia e Teqes) ist eine historische Moschee in der südalbanischen Stadt Gjirokastra. Die Tekke-Moschee ist eines der wenigen islamischen Gotteshäuser, die der Diktator Enver Hoxha in seiner Heimatstadt Gjirokastra nach der Einführung des staatlichen Atheismus 1967 nicht abreißen und zerstören ließ. Die Moschee ist benannt nach dem Stadtteil Teqe (albanisch für Tekke), in dem sie sich befindet. Die Moschee wurde in der Mitte des 18. Jahrhunderts, höchstwahrscheinlich im Jahr 1733 erbaut. Sie ersetzte vermutlich einen Vorgängerbau. Als Stifter gilt Ahmet Çelebi. Sie liegt in steilem Gelände und bestand ursprünglich aus dem Gebetsraum, einer Vorhalle und dem Minarett. Die offene Vorhalle an der Nordseite verfügte über Arkaden und ein Holzdach. Vom Minarett sind nur noch die Grundmauern erhalten. Der Gebetsraum hat Abmessungen von etwa neun auf neun Metern. Die Kuppel ist mit Schiefersteinen bedeckt. In der Folge des Religionsverbots wurde die Moschee nach 1967 beschädigt und das Minarett zerstört. Die Moschee ist seit 1973 ein staatliches Kulturdenkmal. Heute wird die Moschee als Medrese genutzt. Einzelnachweise
Teqe Mosque

The Teqe Mosque (Albanian: Xhamia e Teqes) is a former mosque and madrasa, located in Gjirokastër, Albania. The former mosque was designated as a Cultural Monument of Albania in 1973; and forms part of the Historic Centres of Berat and Gjirokastër, a UNESCO World Heritage Site that was designated in 2005. Overview It was described by explorer Evliya Çelebi in the 17th century, but its current form was designed by Ahmet Çelebi in 1773. An inscription dates it from 1145 AH (1732/1733 CE). Though named Teqe by its first descriptor, the locals call it Mesh Mosque. Still standing in 1967 and originally slated for demolition soon after, it was reprieved with cultural monument status in 1973. Gallery See also Islam in Albania List of mosques in Albania List of Religious Cultural Monuments of Albania Notes References External links Media related to Teqe Mosque, Gjirokastër at Wikimedia Commons
Долма теке

Долма теке или Хаджи Мустафа Баба теке е бекташко теке, което се намира в крепостта Круя. Обявено за паметник на културата, текето е жестоко засегнато от мероприятията на атеистичната тоталитарна власт на Енвер Ходжа. В миналото със своите 360 гроба текето е известно на Балканите като „Малкия Хорасан“. Сградата на текето е по-стара и вероятно предходно е функционирала като джамия. Бележки
Dollma Tekke

Dollma Tekke (albánsky Teqeja e Dollmës nebo Teqeja Haxhi Mustafa Baba) je svatyně řádu bektaši, která se nachází v areálu pevnosti ve městě Krujë ve stejnojmenném okrese v centrální části Albánie. Slovem tekke, které v překladu znamená útočiště nebo azyl, je označováno náboženské centrum súfijského bratrstva (dervišského řádu), které slouží ke vzývání Boha a meditačním rituálům, ale i ke studiu a k práci. Svatyně Dollma Tekke je od roku 1973 zapsaná na seznamu kulturních památek Albánie. Historie V průběhu 14. a 15. století se Osmanská říše postupně rozšířila na Balkán. Na dobytých územích se následně šířil islám, což albánských zemích kromě vlivu sunnitské větve islámu znamenalo i pronikání různých sekt a náboženských řádů, mj. i bektášíji. Bektašismus, prezentovaný jako liberální islámský řád, který měl některé rysy společné s křesťanstvím, byl pro Albánce značně přitažlivý. Významným centrem bektašismu se stala právě Krujë, kde vzniklo několik tekke. V jeskyni na hoře nad městem se má nacházet také jeden z hrobů světce Sariho Saltuka, uctívaného alavity a bektašijci. Turecký derviš Sari Saltuk žil ve 13. století a zemřel v roce 1297 nebo 1298. Působil mj. i v Kruji a po jeho smrti byly jeho ostatky rozděleny do sedmi hrobů, umístěných v různých částech Balkánu. Svatyni Dolma Tekke v Kruji nechal vybudovat v letech 1779–1780 Adem Aga Toptani. Adem Aga Toptani zemřel v roce 1784 a jeho hrobka se spolu s hroby příslušníků rodiny Dollma, Baby Mustafy Dollmy a derviše Hysena Dollmy, nachází v interiéru svatyně. Hroby jsou uctívány jako posvátné a každoročně 11. srpna se k nim konaly náboženské poutě. V areálu krujské svatyně se původně nacházelo 360 hrobů uctívaných vyznavačů bektášiji a proto se Dollma Tekke přezdívalo Malý Chorásán.V době komunistické vlády Hodžova režimu v Albánii během násilné ateizace země byla uzavřena i bektašijská svatyně v Krujë a většina hrobů byla zničena. Svatyně Dollma Tekke, která se dochovala jako jediné tekke v Krujë, byla obnovena a znovu zpřístupněna veřejnosti až v roce 1990 po pádu komunistického režimu v Albánii. Pověst o Skanderbegovi V areálu svatyně se nachází starý olivovník, pod kterým měl podle místní pověsti odpočívat albánský národní hrdina Gjergj Kastrioti, známý jako Skanderbeg. Skanderbeg však žil o 300 let dříve, než byla vybudována Dollma Tekke, což by znamenalo, že se pověst váže k historii, kdy albánský vojevůdce v polovině 15. století osvobodil Kruju a zdejší pevnost, kterou Osmané dobyli v roce 1415. Pevnost pak rozšířil a držel ji v albánské moci až do své smrti. Galerie Odkazy Reference V tomto článku byl použit překlad textu z článku Dollma Tekke na anglické Wikipedii. Související články Suverénní stát řádu Bektášíja Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Dollma Tekke na Wikimedia Commons
Dollmatekke

Die Dollmatekke (albanisch Teqja e Dollmës) ist eine historische Tekke der Bektaschiten in der Burg von Kruja in Albanien. Sie liegt am westlichen, unteren Rand der Festungsanlage. Die Tekke ist seit 1973 ein staatliches Kulturdenkmal. Vom historischen Derwischkloster ist noch die Türbe von Haxhi Mustafa Baba erhalten, die in den 1770er Jahren erbaut worden ist. Sie richtete sich nach dem Vorbild der Einkuppelmoscheen. Die aus Stein errichteten Wände des quadratischen Baus messen 7,20 Meter. Die flache Kuppel ruht auf einem niedrigen achteckigen Tambour. Die Innenwände sind reichhaltig verziert mit Blumenranken und Schriften. Ein Grab stammt von Adem Aga Toptani, der 1784 verstorben ist und vermutlich die Tekke gegründet hatte. Rund um die Tekke befindet sich ein kleiner Garten mit mehreren Gräbern von Bektaschi-Würdeträgern. Eines stammt von Haxhi Mustafa Baba, der 1495 verstorben war. Ein Olivenbaum im Garten, der den Namen Skanderbegs trägt, soll über 1000 Jahre alt sein. Neben der Tekke befindet sich noch ein alter Hammam. Im Jahr 1967 wurde die Tekke geschlossen, nachdem Religionsausübung im kommunistischen Albanien verboten worden war. Im Dezember 1990 wurde die Tekke als erste des Landes wiedereröffnet. Heute verfügt die Tekke wieder über die üblichen Räumlichkeiten für den Empfang und die Bewirtung von Gästen sowie eine Küche und einen Brotofen. Beim Erdbeben von 2019 wurde der Bau beschädigt und 2022 restauriert. Literatur F. Pashako, K. Kabashi, E. Ismailanji, B. Kasami: The preservation of the architectural heritage in Albania: the case study of the Dollma tekke (tomb) in Kruja. In: Aspa Gospodini (Hrsg.): Proceedings of the International Conference on Changing Cities II: Spatial, Design, Landscape & Socio-economic Dimensions. Grafima, Porto Heli 2015, ISBN 978-960-6865-88-6, S. 1781–1796 (academia.edu [abgerufen am 2. November 2025]). Weblinks Cultural Heritage without Borders Albania: Conservation Interventions and Structural Rehabilitation of the Tekke of Dollma (englisch) Einzelnachweise
Dollma Tekke

The Tekke of Dollmë (Albanian: Teqja e Dollmës) or Haxhi Mustafa Baba Tekke (Turkish: Mustafa Baba Dolma tekkesi) is a tekke, located in Lagjja Kala, Krujë, in Albania. It is located in the southern corner of the fortress of Kruja. Completed in 1193 AH (1779/1780 CE), the tekke was designated as a Cultural Monument of Albania. Before its destruction by the Communist dictatorship, the tekke of Krujë had 360 holy graves and was known as "Little Khorasan". History The tekke was built in 1193 AH (1779/1780 CE) by Adem Aga Toptani (d. 1784), whose marble tomb is inside the tekke. It may have originally been a mosque instead of a Sufi shrine, since there is a mihrab (prayer niche) inside. Pilgrims gathered at the tekke on the feast day of August 11. The Dollma family is buried inside, and some of the graves are revered as shrines: Shrine of Baba Mustafa Dollma Shrine of Hysen Dollma, a dervish Gallery See also Islam in Albania List of Religious Cultural Monuments of Albania References External links Media related to Dollma Tekke at Wikimedia Commons
Tekke di Dollma

La Tekke di Dollma (in albanese: Teqja e Dollmës) o Haxhi Mustafa Baba Tekke (in turco: Mustafa Baba Dolma tekkesi) è un tekke, situato nel Castello di Croia, Krujë, in Albania. Si trova nell'angolo meridionale della fortezza di Kruja. Completato nel 1193 AH (1779/1780 d.C.), la tekke fu in seguito riconosciuta come monumento culturale dell'Albania. Prima della sua distruzione da parte della dittatura comunista, la tekke di Krujë aveva 360 tombe sacre ed era conosciuto come "Piccolo Khorasan". Storia La tekke fu costruita nel 1193 AH (1779/1780 d.C.) da Adem Aga Toptani (morto nel 1784), la cui tomba in marmo si trova all'interno della tekke. In origine potrebbe essere stata una moschea anziché un santuario sufi, poiché al suo interno è presente un mihrab (nicchia di preghiera). I pellegrini si radunavano presso la tekke nel giorno della festa dell'11 agosto. La famiglia Dollma è sepolta al suo interno e alcune delle tombe sono venerate come santuari: All'interno si trovano il Santuario di Baba Mustafa Dollma e poi il Santuario di Hysen Dollma, che era un derviscio. Galleria Note