NoeFlandre/osm-polygon-wikidata-only huggingface dataset:
Golem Grad

Golem Grad (en macédonien : Голем Град, littéralement « grande ville »), également connue sous les noms de Saint-Pierre (νησίδα Άγιος Πέτρος) et d'île aux Serpents, est une île lacustre de Macédoine du Nord (l'unique île du pays), située sur le lac Prespa à quelques kilomètres des frontières albanaise et grecque. Elle fait partie de la municipalité de Resen. Sa superficie est de 18 ha. On y trouve des traces d'occupation remontant au Néolithique, des ruines antiques et les fondations de plusieurs églises de l'époque byzantine. L'île abrite plusieurs types de communautés animales, notamment des couleuvres. En août 2008, l'île, qui appartient au parc national de Galitchitsa, a été ouverte aux touristes et des visites guidées y sont organisées. Description Golem Grad a une superficie de 18 hectares pour 600 m de long et 350 m de large. L'île est inhabitée depuis plusieurs siècles. Le bateau est le seul moyen d'y accéder. Le village le plus proche est Konjsko, séparé de l'île par environ deux kilomètres de traversée. Notes et références Voir aussi Articles connexes Lac Prespa Parc national de Galitchitsa Liens externes Site consacré à Golem Grad Portail de la Macédoine du Nord Portail des îles Portail des lacs et cours d'eau
Golem Grad

Golem Grad ili Zmijski otok je nenaseljeni otok na makedonskoj strani Prespanskoga jezera nekoliko kilometara od Grčke i Albanije. Na otoku Golem Grad nalazi se nekoliko drevnih ruševina i crkvi. Također, otok je dom nekoliko različitih zajednica životinja, posebno zmija. U kolovozu 2008. godine, otok je otvoren za turiste. Ima površinu 0.2 km2. Proglašen je prirodnim rezervatom zbog specifičnih geomorfoloških značajki, karakteristične flore i faune, te zbog svoje povijesne vrijednosti. Otok je dug 750 m, širok 450 m, najviši dio je 50 m iznad jezera. Sa svih strana okružen je stijenama i spiljama visine od 20 do 30 metara. Iznad njih je visoravan s dva brda na sjeveru i jugu otoka. Izvori Vanjske poveznice
Golem Grad

Golem Grad (in macedone Голем Град), letteralmente "grande città", anche nota come Isola dei serpenti, è un'isola della Macedonia del Nord. Copre un'area di 18 ettari. Si trova nel lago di Prespa, a pochi chilometri dalla Grecia e dall'Albania. Golem Grad ospita diverse rovine e chiese antiche. È anche la casa per diverse comunità di animali, specialmente serpenti. Dall'agosto 2008 l'isola è visitabile dai turisti. Descrizione Golem Grad ha un'area di 18 ettari, è lunga 600 metri e larga 350. L'isola è disabitata fin dalla metà del XX secolo, quando la piccola comunità monastica lasciò l'isola. È raggiungibile solo tramite barca. Il villaggio di Konjsko è molto vicino all'isola, con appena due chilometri d'acqua che li separano. Note Altri progetti Wikimedia Commons contiene immagini o altri file su Golem Grad Collegamenti esterni Website about Golem Grad island, su golemgrad.4t.com. URL consultato il 20 luglio 2011 (archiviato dall'url originale il 7 luglio 2011).
Golem Grad

Golem Grad (Macedonisch: Голем Град, naar het Nederlands vertaald Grote Stad) is een rotsachtig eiland in het Macedonische deel van het Prespameer en behoort tot het Nationaal Park Galičica. Het eiland ligt dicht bij het drielandenpunt van Noord-Macedonië, Albanië en Griekenland en staat bekend om zijn grote slangenpopulatie. Tegenwoordig is het eiland onbewoond, maar het is ooit bewoond geweest door kloosterlingen wat te zien is aan de kerkruïnes uit de Romeinse tijd. Naast deze ruïnes staan op het eiland nog overblijfselen van Romeinse basilica's, villa's en havens. Golem Grad is het grootste eiland van Noord-Macedonië.
Gołem Grad

Gołem Grad lub Golem Grad (mac. Голем Град – trl. Golem Grad, trb. Gołem Grad) – wyspa w południowo-zachodniej Macedonii Północnej leżąca na jeziorze Prespa, kilka kilometrów od terytorium Grecji i Albanii. Powierzchnia wyspy wynosi 0,18 km². W sierpniu 2008 r. wyspa została otwarta dla turystów. Opis Gołem Grad ma powierzchnię 18 hektarów, jej długość wynosi 600, a szerokość 350 metrów. Wyspa obecnie jest niezamieszkana. Najbliższą miejscowością jest oddalona o 2 km wieś Końsko. Przypisy
Golem Grad

Golem Grad (macedônio: Голем Град), significando "Grande Cidade", também conhecida como "Ilha das Serpentes", é uma ilha da República da Macedónia. A ilha abrange uma área de 18 hectares. Está localizado no Lago Prespa, a poucos quilômetros do território grego e albanês. Golem Grad é sede de várias antigas ruínas e igrejas. Também é o habitat de diferentes comunidades de animais, principalmente cobras e tartarugas. Em agosto de 2008, a ilha foi aberta para turistas. Descrição Golem Grad tem uma área de 18 hectares e tem 600 m de comprimento e 350 m de largura. A ilha está desabitada e tem sido assim há séculos. A ilha só pode ser alcançada de barco. A vila de Konjsko é a que se encontra mais próxima da ilha, com cerca de 2 km de distância separados por água. Referências
Голем-Град

Голем-Град (макед. Голем Град) — остров в Северной Македонии. Название острова означает большая крепость, также известен, как Змеиный остров. Остров занимает площадь более 20 гектаров. Он расположен на озере Преспа, в нескольких километрах от греческой и албанской границы. На острове Голем-Град находится несколько древних руин и храмов. На острове обитают разные виды животных, включая змей. В августе 2008 года остров стал доступен для туристов. Описание Голем-Град занимает площадь 20 га и простирается на 600 метров в длину и 350 метров в ширину. С середины XX-го века остров является необитаемым. В то время небольшая монашеская община покинула остров. На остров можно добраться только на лодке. Остров окружают скалы высотой от 20 до 30 метров и пещеры. Благодаря своим геоморфологическим особенностям, характерным для флоры и фауны, остров был объявлен природным заповедником. Близость Средиземного моря создает на острове свой особый микроклимат, что обусловливает наличие на нем богатой и редкой растительности, в которой доминируют южные европейские цветковые: 41 или 25,6 % — субсредиземноморские виды; 29 или 18,2 % — евразийские; 20 или 12,6 % — средиземноморские и др. На относительно небольшой площади острова находится много культурных и исторических памятников. Здесь обнаружены останки поселений эпохи неолита, римский некрополь. Остров был заселен уже 2000 лет назад. Среди существовавших здесь храмов, интерес представляет храм, возведенный в XIV веке на фундаменте римской крепости. Сохранились храм Св. Петра, средневековая церковь Св. Димитрия, христианская базилика конца IV века с мозаичным полом. Южнее расположен остров Мал Град. Галерея Примечания Литература Eadem, Golem Grad de Prespa, «Spartacus», II, Symposium 2002, Sandanski, Veliko Trnovo, 2006, 11—20 Статија за островите во Македонија — географски портал «ИГЕО» Цв. Грозданов, Композиција Опсаде Цариграда у цркви Светог Петра на Преспи, ЗЛУ, 15, Нови Сад, 1979, 277—287 В. Битракова-Грозданова, Ископувања на Голем Град, 1981—1986, МАА, 10, Скопје, 1989, 101—133 Ссылки Сайт про остров Голем град . Архивировано из оригинала 7 июля 2011 года.
Голем Град

Голем Град или Змијско острво (мак. Змиски Остров) је највеће острво у Северној Македонији. Острво се простире на површини више од 20 хектара. Налази се на Преспанском језеру, неколико километара од Грчке и Албанске територије. На острву Голем Град се налази неколико древних рушевина и цркава. Такође, острво је дом неколико различитих заједница животиња, посебно змија. У августу 2008. године, острво је отворено за туристе. Флора и фауна Голем Град је проглашен природним резерватом са специфичним геоморфолошким карактеристикама, специфичне флоре, фауне и због своје историјске прошлости. Острво је дугачко 750 м и широко 450 м, висина до 50 м изнад језера. Са свих страна острво је окружено литицама и пећинама висине од 20 до 30 метара. Изнад њих је плато са два брда на северу и југу острва. Међу брдима која имају седиште на обалама завршава се са малим увалама. Ове две увале су једина места којима се може приступити на платоу. Окружен је великом количином воде, геолошка позадина и медитеранска близина острва дају посебну микроклиму која је узрок богате и ретке вегетације, у којој доминира флора јужне Европе. Према академику Хансу Ему јасно се разликују две шумске врсте на острву. Статус Према указу закона о проглашењу Националног парка Галичица, у члану 4. истог закона прописано је да парк обухвата острво Голем Град у Преспанском језеру. Због природних вредности које поседује, планом о просторном уређивању у парку је уведен посебан режим заштите и стављен је под строгу заштиту. Режим заштите у овим зонама је дефинисан у члану 104. Закона о заштити природе (Службени. Гласник 67/04). Историјски споменици Иако је величина острва релативно мала, на њему је концентрисан велики број споменика културе и природних вредности. Острво је данас ненасељено, али богато ендемским биљкама, ретким птицама, заједницама животиња, као и други налази који говоре о дугој историји острва. Осим за научнике и љубитеље природе, острво Голем Град је једно од најатрактивнијих места за оне чије је интересовање усмерено ка откривању и истраживању остатака насеља из неолита, старомакедонског и римског доба (некрополе) и средњег века. Осим римских некропола откривено је шест цркава и неколико древних рушевина. Острво је заправо било непрекидно насељено 2000 година, а монашки живот се одвијао од 10. века до 14. века. Међу откривеним црквама од посебног значаја је она подигнута у 14. веку на темељима некадашњег римског резервоара за воду. Осим очуване цркве Св. Петра, средњовековне цркве Светог Димитрија, постоји и ранохришћанска базилика са краја 4. века и почетка 5. века, где су откривени остаци мозаика на поду. Острво има три пристаништа: Св. Петар, Гојдарица и Влаина. Галерија Види још Преспанско језеро Мали Град Списак острва у Северној Македонији Референце Спољашње везе Сајт посвећен острву Голем Град (језик: македонски) (језик: енглески)
Golem Grad

Golem Grad (makedonska: Голем Град), vilket betyder Stor Stad, även känd som Ormön, är den enda ön i Nordmakedonien. Den ligger i Stora Prespasjön, nära statsgränsen till Grekland och Albanien. Golem Grad täcker en areal på 21,9 hektar och är 700 meter lång, 400 meter bred och som högst 30 meter över sjön . Ön kan endast nås med båt och har tre hamnar St. Petar, Gojdarica och Vlaija. Konjsko, åtskild cirka två kilometer med vatten, är den by som ligger närmast ön. Golem Grad ingår i Galičica nationalpark och har förklarats för skyddat naturreservat med särskilda geomorfologiska särdrag och har karakteristisk flora och fauna på grund av dess historiska förflutna. Ön är i dag obebodd. Sedan augusti 2008 är ön tillgänglig för turister . Ön, som är rik på endemiska växter och sällsynta fåglar, har sannolikt varit obebodd i århundraden, men har tidigare har varit bebodd under cirka 2 000 år. På Golem Grad finns flera gamla ruiner och kyrkor och lämningar av neolitiska, hellenistiska, romerska och medeltida boplatser. Förutom den romerska begravningsplatsen är sex kyrkor upptäckta men enligt muntlig tradition fanns där en gång tolv. Klosterliv förekom mellan 900-talet och 1300-talet. Av särskilt intresse är en kyrka som uppfördes under 1300-talet och är grundlagd på en tidigare romersk vattencistern och förutom den bevarade kyrkan St. Petar och den medeltida kyrkan St. Demitrija finns en tidig kristen basilika från slutet av 300-talet och början av 400-talet med påträffade rester av golvmosaik. Se även Prespasjön Referenser Externa länkar Vera BITRAKOVA - GROZDANOVA, Ph.D GOLEM GRAD IN PRESPA (FROM ORESTIANS TO ROMANS), Macedonian Information Centre, 6 mars 2007
Голем Град

Голем Град (мак. Голем Град) — острів у Північній Македонії. Назва острова означає велика фортеця, також відомий як Зміїний острів. Острів займає площу понад 20 га. Розташований на озері Преспа, за кілька кілометрів від грецького та албанського кордонів. На острові Голем Град є кілька стародавніх руїн та храмів. На острові мешкають різні види тварин, зокрема, змій. У серпні 2008 року острів став доступним для туристів. Опис Голем Град має площу 20 га: 600 м завдовжки та 350 м завширшки. Від середини XX століття острів безлюдний. На той час невелика чернеча громада покинула острів. На острів можна дістатися тільки човном. Острів оточують скелі заввишки від 20 до 30 м та печери. Завдяки геоморфологічним особливостям, характерній флорі та фауні, острів оголошено природним заповідником. Близькість Середземного моря створює на острові особливий мікроклімат, що обумовлює наявність на ньому багатої та рідкісної рослинності, в якій домінують південні європейські квіткові: 41 або 25,6 % субсередземноморські види; 29 або 18,2 % — євразійські; 20 або 12,6 % — середземноморські та ін. На відносно невеликій площі острова міститься багато культурних та історичних пам'яток. Тут виявлено залишки поселень доби неоліту, римський некрополь. Острів був заселеним ще 2000 років тому. Серед храмів, що існували тут, цікавим є храм, зведений у XIV столітті на фундаменті римської фортеці. Збереглися храм Святого Петра, середньовічна церква Святого Димитрія, християнська базиліка кінця IV століття з мозаїчною підлогою. На південь розташований острів Мал Град. Галерея Примітки Література Eadem, Golem Grad de Prespa, «Spartacus», II, Symposium 2002, Sandanski, Veliko Trnovo, 2006, 11—20 Статија за островите во Македонија — географски портал «ИГЕО» Цв. Грозданов, Композиција Опсаде Цариграда у цркви Светог Петра на Преспи, ЗЛУ, 15, Нови Сад, 1979, 277—287 В. Битракова-Грозданова, Ископувања на Голем Град, 1981—1986, МАА, 10, Скопје, 1989, 101—133 Посилання Сайт про острів Голем Град (англ.). Архів оригіналу за 7 липня 2011.
Hidrocentrali Karl Marks

Hidrocentrali Karl Marks är ett vattenkraftverk i Albanien. Det ligger i prefekturen Qarku i Dibrës, i den norra delen av landet, 40 km norr om huvudstaden Tirana. Hidrocentrali Karl Marks ligger 166 meter över havet. Det ligger vid sjön Liqeni i Ulzës. Terrängen runt Hidrocentrali Karl Marks är varierad. Omgivningarna runt Hidrocentrali Karl Marks är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet. Runt Hidrocentrali Karl Marks är det ganska tätbefolkat, med 54 invånare per kvadratkilometer. Kommentarer Källor
Universal Hospital Tirana

The Universal Hospital Tirana is a 120-bed hospital on Kavajë Street in western Tirana, Albania, offering medical services. Services are available 24 hours per day, 7 days per week. Universal Hospital Tirana is one of the largest and the most comprehensive private hospitals in the country. The hospital belongs to Ege Saglik Tesisleri ve Egitim Muesseseleri AS, a Turkish company based in Izmir/Turkey and the majority shareholder of this company is Universal Saglik Yatirimlari Holding, again a Turkish company based in Istanbul/Turkey and chaired by Azmi Ofluoglu. Universal Tirana has a main hospital building which houses all inpatient facilities such as patient rooms, two catheterization laboratories, 5 surgical operating suites, intensive care, emergency services, nursery and neonatology, and labor and delivery. The main building also has outpatient services such as the Clinical Laboratory Services, Radiology, and Physical Therapy. The Polyclinic building contains various outpatient services from lasik surgery to dialysis. Universal Hospital Tirana's Clinical Laboratory has the capacity to serve over 500 patients per day and produce 10,000 analyses per day using the equipment from around the world. The lab is also a reference lab, which operates at international standards.
Hospital Universal de Tirana

El Hospital Universal de Tirana​ solía ser un centro de salud de 120 camas en la calle Kavajë en el oeste de Tirana, Albania, que ofrecía servicios médicos. Los servicios estaban disponibles 24 horas al día, 7 días a la semana. El hospital Universal de Tirana fue uno de los más grandes hospitales privados y más completos en el país hasta que cerró a finales de 2009. Tenía un edificio principal que albergaba todos los servicios hospitalarios como habitaciones de los pacientes, dos laboratorios de cateterismo, 5 salas de operaciones quirúrgicas, cuidados intensivos, servicios de emergencia, guardería y neonatología, etc. El edificio principal también tenía servicios ambulatorios tales como los servicios clínicos de laboratorio, radiología y fisioterapia. El edificio Policlínico contenía diversos servicios ambulatorios. Véase también Hospital Salud pública Referencias
University of New York, Tirana

The University of New York Tirana (UNYT) is the first private university in Albania founded in 2002. UNYT offers English language teaching including three cycles of studies. Overview UNYT is the only institution in Albania which has a collaboration with State University of New York and Empire State University by offering dual degree for Bachelor programs. University of New York Tirana has a collaboration with University of Greenwich, UK, for the masters program, MSc in Computer Science. Since 2018, UNYT is under the ownership of the Turkish Maarif Foundation, one of the largest educational organizations in the world with 427 educational institutions in 67 countries. Since December 2020, University of New York Tirana has been awarded 6 - years Institutional Accreditation which is the maximum evaluation in HEI in Albania. UNYT is accredited in all study programs. University of New York Tirana has the following faculties: Faculty of Law and Social Science. Faculty of Economics and Business. Faculty of Engineering and Architecture European and Balkan Research Institute Bachelor programs Master programs Doctoral programs See also List of universities in Albania List of colleges and universities List of colleges and universities by country References
Vorë railway station

Vorë railway station (Albanian: Stacioni hekurudhor i Vorë) was a railway station serving the town of Vorë in Tirana County in Central Albania. The station was connected to Durrës and the capital Tirana and was once an important interchange, being the junction for services from Durrës and Tirana, now closed, as well as those from Shkodër in the north, also closed except between Shkodër and Lac. After many years of neglect, the station was demolished and all tracks were removed. Gallery See also List of railway stations in Albania Rail transport in Albania History of rail transport in Albania Transport in Albania Durrës–Tiranë railway Shkodër–Vorë railway References External links (in Albanian and English) Hekurudha Shqiptare (Albanian Railways)
Edhem Beyova mešita

Edhem Beyova mešita (albánsky: Xhamia e Et'hem Beut) je historická mešita v Tiraně, hlavním městě Albánie. Nachází se v samém centru města, na Skanderbegově náměstí, zhruba padesát metrů metrů od jezdecké sochy albánského národního hrdiny. Historie Mešita je nejstarší dochovanou stavbou ve městě, její výstavba byla zahájena roku 1789 a skončila v roce 1823, kdy ji dokončil Hadží Edhem Bey, po němž také nese jméno. Během období Hodžova režimu byla mešita zavřena, avšak jako jediná náboženská stavba svého druhu přežila násilnou ateizaci, při níž se srovnala se zemí většina kostelů a mešit. 18. ledna 1991, jako symbol pádu socialismu, do ní vstoupily davy lidí s vlajkami. Od této doby slouží tak stavba svému účelu, je však ale též otevřena pro návštěvníky. Interiér stavby je bohatě zdobený; v malbách se objevují stromy, vodopády, květiny a mosty. Kromě toho lze ale také spatřit živé tvory, velmi neobvyklý prvek v islámském umění. Odkazy Reference Externí odkazy Obrázky, zvuky či videa k tématu Edhem Beyova mešita na Wikimedia Commons
Et’hem-Bey-Moschee

Die Et’hem-Bey-Moschee (albanisch Xhamia e Et’hem Beut, englisch Ethem Bey Mosque, türkisch Edhem Bey Camii) ist ein osmanischer Sakralbau. Die Moschee befindet sich im Zentrum der albanischen Hauptstadt Tirana am später angelegten Skanderbeg-Platz. Geschichte Der Bau des Gebetshauses begann im Jahr 1794 durch Mullah Bey, einem Nachfahren des Stadtgründers und Erbauers der Alten Moschee, Sulejman Pascha Bargjini. Sie wurde 1821 durch seinen Sohn Ethem Pascha (Haxhi Ethem Bey) fertiggestellt. Wenig später wurde auch der benachbarte Uhrturm (albanisch Kulla e Sahatit) erbaut. Im Zweiten Weltkrieg wurde das Minarett beschädigt, aber später wieder restauriert. Die Moschee überstand Enver Hoxhas Kampagne, die Albanien zum atheistischen Staat erklärte und in deren Zuge Moscheen, aber auch Kirchen und Klöster, zweckentfremdet oder gar zerstört wurden, als kulturelles Baudokument unter Denkmalschutz. Früher standen beidseits des Eingangs die Gräber des Stifters und seiner Frau. Ab 1967 war die Moschee während der kommunistischen Diktatur in Albanien geschlossen. Nachdem im Dezember 1990 das Religionsverbot aufgehoben worden war, wurde die Et'hem Bey Moschee als eine der ersten Moscheen des Landes wiedereröffnet. Ohne Erlaubnis der Behörden wurde die Tür am 18. Januar 1991 geöffnet und mehrere Tausend Personen besuchten das Gotteshaus. Diese Demonstration des Volkes mitten in der Hauptstadt – etwas mehr als einen Monat, bevor das benachbarte Enver-Hoxha-Denkmal geschleift wurde – war ein deutliches Zeichen für die religiöse Wiedergeburt in Albanien. Im Sommer 2018 wurde die Moschee für Restaurierungsarbeiten, die vom Türkischen Präsidium für Internationale Kooperation und Koordination (TİKA) finanziert werden, geschlossen. Im September 2024 war sie für Besucher wieder zugänglich. Bau Das Gebäude ist ein typisches Beispiel einer Einkuppelmoschee: ein quadratischer Raum von nicht einmal zehn Meter Kantenlänge wird von einer einzelnen Kuppel abgedeckt. An der Nordwestecke steht das 40 Meter hohe Minarett mit Bleistiftspitze. Die großzügige, offene Vorhalle liegt nicht nur vor dem Eingang, sondern umspannt das Gebäude auch auf der Ostseite, wo sie über eine eigene Qibla mit Gebetsnische verfügt. Die das Dach tragenden Säulen haben Kapitelle mit Pflanzendekor. Reich bemalt mit Fresken sind die Innenwände, die Kuppel, die Mihrab und die Vorhalle. Dargestellt sind meist Pflanzenornamente, Blumen und Bäume, aber auch eine Darstellung von Istanbul sowie Wasserfälle und Brücken. Stillleben sind selten in der islamischen Kunst. Die Moschee ist außerhalb der Gebetszeiten für Besichtigungen zugänglich. Der Hodscha führte zumindest früher Besucher gegen Entgelt auf das Minarett. Bilder Anmerkung Literatur Léon Rey, Hasan Ceka: La Mosqué de Etéhem Bey. In: Albania. Cahiers d’archéologie, d’histoire et d’art en Albanie et dans les Balkans. Nr. 5. Librairie Ernest Leroux, Paris 1935, S. 65–70 und Bildtafeln XIX–XXVII (französisch). Weblinks Einzelnachweise
Mezquita de Et'hem Bey

La Mezquita Et'hem Bey (en albanés, Xhamia e Et'hem Beut) se encuentra situada en el centro de Tirana, capital de Albania. La construcción del edificio se inició en 1789 por orden de Molla Bey, siendo acabada en 1823 por su hijo, Haxhi Et'hem Bey. Durante el régimen comunista, tras la Segunda Guerra Mundial, fue cerrada al culto. En 1991, y durante las revueltas que terminaron por ocasionar la caída de la República Popular de Albania, unas 10.000 personas penetraron en el interior sin permiso, pese a la prohibición oficial. Esto significó el inicio del fin del comunismo en el país. Desde el punto de vista artístico, destacan algunos frescos en el pórtico, con representaciones de árboles, cascadas y puentes, motivos generalmente inhabituales en el arte musulmán.​ Referencias