Karpatská biosférická rezervace

Karpatská biosférická rezervace (ukrajinsky Карпатський біосферний заповідник) je jednou z největších přírodních rezervací na Ukrajině. Od roku 1992 je organizací UNESCO uznána jako biosférická rezervace. Správa rezervace se nachází ve městě Rachov. Rezervace zahrnuje několik samostatných chráněných území: Více než 80 % této oblasti je zalesněno. Patří sem i poslední zbývající pralesní bukové lesy, které jsou od roku 2007 zapsány na seznamu světového dědictví UNESCO jako Pralesní bukové lesy a Starověké bukové lesy Karpat. Tyto oblasti jsou: Čornohora – 2 477 ha, založena v roce 1968 (1912) (vysokohorský smíšený bukový les s jehličnany, poslední biotop norka obecného) Kusyj/Trebušany – 1 370 ha, založena v roce 1990 (dubovo-bukové lesy, teplomilná flóra) Maramureš – 2 244 ha, založena v roce 1990 (1907) (jedlovo-bukové lesy) Bukový prales Uholka-Šyrokij Luh – 11 860 ha, založen v roce 1968 (největší souvislá oblast pralesních evropských bukových lesů na světě) Svidovec – 3 031 ha, založen v roce 1997 (největší oblast rozšíření čistých bukových lesů v rámci světového dědictví UNESCO). Na území rezervace je: 35 horských jezer, 5 hor, vyšších než 2000 metrů 3 vodopády 21 000 ha největšího bukového pralesa buku na světě 150 druhů rostlin zapsaných do Červeného seznamu IUCN 130 druhů živočichů zapsaných do Červeného seznamu IUCN 3 605 druhů živočichů == Podnebí == Rezervace se nachází v nadmořské výšce 180–2060 m (nejvyšším bodem je hora Hoverla, 2061 m) a nachází se ve třech oblastech Ukrajinských Karpat (západní, střední a východní). To úzce souvisí s odlišnými klimatickými podmínkami tohoto území – od mírně teplých až po chladné: průměrné červnové teploty se pohybují od +11 do +19 °C, lednové teploty od -1,7 do -8,5 °C; roční úhrn srážek se pohybuje od 650 do 1500 mm. == Turistika == Na území rezervace je: 21 turistických tras 5 naučných stezek Za obcí Trebušany je vyznačen geografický střed Evropy. === Pohoří Čornohora === Pohoří Čornohora je protkáno sítí turistických cest, které bývají většinou dobře znatelné (s výjimkou stezek v nižších polohách zarostlých lesem) a místy značené. Cesty na hřeben či k vrcholům vychází na východní straně masivu z obcí Vorochta, Dzembroňa a na západě z Jasiny, Rachova či Kvasů. Cca 4 km východně pod vrcholem Hoverly se nachází turistická základna Zarosljak (ukrajinsky: Заросляк). ==== Kvasy ==== Obec se nachází v údolí řeky Černá Tisa. Je obklopená: ze severu Poloninsko–Čornohorským pohořím (s vrcholy Pobory – 1076 m, Bliznica – 1880 m, Menčul – 1120 m), z jihu Maramurešským pohořím. V této oblasti se nachází masiv Čornohory (kde je nejvyšším vrcholem Ukrajinských Karpat hora Hoverla – 2061 m a zbývajících 5 dvoutisícovek, z nichž nejblíže Kvasům je hora Petros, 2020 m). ===== Ubytování ve Kvasech ===== Sanatorium Horská Tisa (ukrajinsky Гірська Тиса) ==== Výstup na Hoverlu ==== Hoverla (2061 m n. m.) je nejvyšší hora Ukrajiny. Od konce srpna do počátku června je vrchol hory pokryt sněhem. Vzhledem k lavinovému nebezpečí se výstup od listopadu do května doporučuje výhradně po západním hřebenu. Nejvyhledávanější cesta na Hoverlu vede z východu, od města Vorochta. Přechází k řece Prut a směřuje do vesnice Černohora (možno využít autobus). Z vesnice je to na vrchol zhruba 5 hodin chůze (11 km). Stezka míjí zimní středisko Zarosľak (kemp, hotel) a zvedá se dál do lesů, které jsou plné stříbrných jedlí a bříz. Nad hranicí lesa cesta překračuje alpínské louky a po nenáročném hřebeni vystupuje na vrchol s kovovým křížem a státní vlajkou. Výhled z vrcholu je výborný, obzvláště na blízké rumunské pohoří Maramureš na jihu. Přes vrchol vede i oblíbená hřebenová trasa, která propojuje tři nejvyšší hory Ukrajiny, tj. Hoverlu (2061 m n. m.), Brebeneskul (2037 m n. m.) a Pop Ivan (2022 m n. m.). Tato trasa vede po bývalé polsko-československé hranici a dodnes jsou na ní zbytky červeného turistického značení. Úsek z Hoverly na Pop Ivan je dlouhý asi 18 km. V letech 1918 až 1938 byla Hoverla na hranici Československa a Polska. Dodnes jsou zde zachované a dobře viditelné některé hraniční kameny Československé republiky. === Pohoří Gorgany (někdy také Horgany) === V Gorganech leží středisko zimních sportů Bukovel. Mimo jiné se zde nachází řada turisticky atraktivních ale těžce dostupných lokalit, jako je např. skalní útes Peklo, navštěvovány jsou ale vrcholky hor nebo vodopády. Na hřebenech také vede hlavní turistická stezka, která spojuje Gorgany s ostatními pohořími ukrajinských Karpat. Na svazích hor, stejně jako jinde na území Zakarpatské oblasti, jsou turistické stezky značené. Značení realizovali částečně i čeští dobrovolníci. Hory bývají většinou navštěvovány ze severní strany (z Ivano-frankivské oblasti). Některé (neznačené) cesty jsou ale zarostlé keři, těžce prostupné a velmi náročné. === Pohoří Svidovec === Východní část Svidovce je součástí chráněné oblasti (asi 1 500 hektarů) – chráněného masivu Svydovetskyj (ukrajinsky Свидовецький заповідний масив), na jehož severních svazích se nachází Apšinecká rezervace (ukrajinsky Апшинецький заказник). Některá jezera (ledovcového původu) nacházející se na hřebeni Svidovce jsou: Apšinec (1487 m n. m., v Rachovském okrese; hloubka - přes 3 m), Vorožeska (ukrajinsky Ворожеська) (1460 m n. m.; skládá se ze dvou částí – horního jezera o rozloze 0,7 ha, hlubokého 4,5 m a dolního jezera, několikanásobně menšího, hlubokého až 2 m), Herašaska (ukrajinsky Герашаська) (teplota vody v létě nízká – v červnu +10 °C – +11 °C; řas je málo, nejběžnější faunou jsou mikroskopičtí korýši). Nacházejí se zde vodopády, jako například Drahobratský a Trufanec. Svidovec je lyžařská (viz Drahobrat) a turistická oblast. ==== Bliznica ==== Bliznica (ukrajinsky Близниця, 1883 m n. m.) je hora ve východní části pohoří Svidovec v Zakarpatské oblasti na jihozápadní Ukrajině. Nachází se mezi údolími Tisy a Kosivské asi 11 km jihozápadně od Jasini a 18 km severně od Rachova. Je to travnatá homole se skalnatými věžemi na východním úbočí. Na vrcholu stojí kovový triangl. Bliznica je nejvyšším vrcholem celého Svidovce. Přes vrchol prochází červeně značená hřebenová cesta. Nejkratší výstupová trasa vede patrně z obce Kvasy. ==== Čorna Tysa ==== Čorna Tysa (ukrajinsky Чорна Тиса, maďarsky Feketetisza, česky Černá Tisa) je východiskem turistických cest do pohoří Svidovec a Gorgany (také Horhany). ===== Ubytování v Čorne Tyse ===== Vila U Rumuna ===== Drahobrat ===== Ve východní části masivu Svidovec je hora Drahobrat (ukrajinsky Драгобрат) (1763,3 m n. m.). Na severovýchodním svahu se nachází lyžařské středisko Drahobrat. Vrcholem prochází několik oblíbených turistických tras. === Uholka-Šyrokyj Luh === Pro návštěvníky bukového lesa Uholka-Šyrokyj Luh byly vytvořeny dvě ekologické turistické stezky: Přes bukový les Mala Uholka (turistická trasa Mala Uholka): Tato trasa vede návštěvníky do Druzhba (česky Přátelství), nejdelší krasové jeskyně v ukrajinských Karpatech, a ke Karstovyi Mist (česky Kamenný most), vápencového útvaru ve formě oblouku. Přes bukový les Velyka Uholka (turistická trasa Velyka Uholka): Tato trasa vede návštěvníky do Molochnyi Kamin (česky Mléčný kámen), krasová jeskyně, kde ve starší době kamenné žili lovci medvědů. === Okolí Chustu === Nedaleko Chustu (východně od městské části Kireši) se nachází údolí narcisů, které je od roku 1992 jako součást Karpatské biosférické rezervace zařazeno do mezinárodní sítě biosférických rezervací UNESCO. V horním toku Horodylivského potoka (pravostranný přítok řeky Rika), v nadmořské výšce 450 m, je přírodní památka místního významu – Horodylivský vodopád, který se skládá se ze tří hlavních kaskád a několika menších. Výška vodopádu v nejvyšší kaskádě je 5 m. Severně od západního okraje města Chust je na potoce Nireš (pravostranný přítok Tisy), v Poljašském traktu, Nirešský vodopád. == Co vidět == V ulici Krásné Pleso mezi Rachovem a vesnicí Vilchovatyj je Muzeum horské ekologie a historie ochrany přírody v ukrajinských Karpatech == Kam dál == Rachov – 8 km východně Siněvir – 61 km severozápadně == Odkazy == === Reference === === Externí odkazy === Karpatská biosférická rezervace na české Wikipedii Webové stránky Karpatské biosférické rezervace (anglicky)