Jeemen

Jeemen, ametlikult Jeemeni Vabariik, on riik Lähis-Idas Araabia poolsaarel. Jeemen piirneb põhjas Saudi Araabia ja idas Omaaniga, läänes Punase mere ja lõunas Adeni lahega. Sel on merepiirid Djibouti, Eritrea, Somaalimaa ja Somaaliaga. Riigi pindala on ligikaudu 455 503 ruutkilomeetrit ning rannajoone pikkus umbes 2000 kilomeetrit. Jeemeni territooriumi hulka kuulub ka üle 200 saare, suurim neist on Sokotra. Pindalalt on Jeemen Araabia poolsaare suuruselt teine riik ja rahvaarvult suurim. Riigi põhiseaduslik pealinn ja suurim linn on Sanaa. Jeemeni hinnanguline rahvaarv on 34,7 miljonit, kellest enamik on araabia moslemid; see on hinnanguliselt suurem kui Saudi Araabia rahvaarv. Jeemen on Araabia Liiga, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Mitteühinemisliikumise ja Islami Koostöö Organisatsiooni liige. Geograafilise asukoha tõttu on Jeemen olnud rohkem kui 7000 aastat paljude tsivilisatsioonide ristteel. Seebalased rajasid õitsva kaubanduskuningriigi, mis mõjutas ka tänapäeva Etioopia ja Eritrea alasid. Aastal 275 pKr järgnes sellele Himjari kuningriik, mis hõlmas suure osa tänapäeva Jeemeni territooriumist ja oli tugevalt mõjutatud judaismist. Kristlus jõudis sinna 4. sajandil, millele järgnes islami kiire levik 7. sajandil. Pärast islami omaksvõttu sai Jeemenist islami hariduse keskus ning jeemeni väed mängisid olulist rolli varajastes islami vallutustes. Suur osa Jeemeni arhitektuurist on säilinud tänapäevani. Sajandeid oli riik üks peamisi kohvitootjaid, eksportides seda Mocha sadama kaudu. 9.–16. sajandi vahel tõusis võimule mitmeid dünastiaid. 19. sajandil jagati riik Osmanite ja Briti impeeriumi vahel. Pärast Esimest maailmasõda loodi Jeemeni Kuningriik, mis 1962. aastal pärast kodusõda muutus Jeemeni Araabia Vabariigiks (Põhja-Jeemen). 1967. aastal saavutas Jeemeni Rahvademokraatlik Vabariik (Lõuna-Jeemen) iseseisvuse Briti Adeni protektoraadist, saades esimeseks ja ainsaks kommunistlikuks riigiks Lähis-Idas ja araabia maailmas. 1990. aastal ühinesid kaks Jeemeni riiki, moodustades tänapäevase Jeemeni Vabariigi; esimeseks presidendiks sai Ali Abdullah Saleh, kes püsis ametis kuni tagasiastumiseni 2012. aastal Araabia kevade järel. Alates 2011. aastast on Jeemen olnud poliitilises kriisis, mida on iseloomustanud tänavaprotestid vaesuse, tööpuuduse, korruptsiooni ning president Salehi plaani vastu muuta riigi põhiseadust ja kaotada presidendi ametiaja piirang. 2015. aastaks puhkes riigis kodusõda, mis kestab endiselt. Konflikt, millesse on sekkunud ka mitmed välisriigid, on põhjustanud raske humanitaarkriisi. Haldusjaotus Jeemen on halduslikult jaotatud 21 kubernerkonnaks (muḩāfaz̧ah) ja keskalluvusega linnaks (Sanaa). Abyāni kubernerkond ( ابيان ) Adeni kubernerkond ‘Amrāni kubernerkond ( عمران ) Al-Bayḑā’ kubernerkond ( البيضاء ) Aḑ-Ḑāli‘ kubernerkond ( الضالع ) Dhamāri kubernerkond ( ذمار ) Ḩaḑramawti kubernerkond ( حضرموت ) Ḩajjah' kubernerkond ( حجة ) Al-Ḩudaydah' kubernerkond ( الحديدة ) Ibbi kubernerkond ( اب ) Al-Jawfi kubernerkond ( الجوف ) Laḩiji kubernerkond ( لحج ) Al-Mahrah' kubernerkond ( المهرة ) Al-Maḩwīti kubernerkond ( المحويت ) Ma'rībi kubernerkond ( مأريب ) Raymah' kubernerkond (ريمة) Şa‘dah' kubernerkond ( صعدة ) Sanaa kubernerkond ( صنعاء ) Shabwah' kubernerkond ( شبوة ) Sokotra kubernerkond Ta‘izzi kubernerkond ( تعز ) Ajalugu Varaseimad asustuse leiud Jeemeni aladelt on ajastust 2400 eKr. Hiljem tekkinud linnad olid Lõuna-Aasiast pärineva mürri ja viirukikaubanduse tähtsad kaubanduskeskused, kust kaubad karavanidega toimetati Ktesiphoni, Süüriasse ja Vahemere maadesse. Tänu edukale kaubandusele õitses piirkond ajavahemikul 1200 eKr kuni 255 pKr. Piiblis mainitud Seeba kuningriik arvatakse olevat asunud tänapäeva Etioopia, Jeemeni ja/või Eritrea aladel. Alad vallutati Vana-Rooma keisri (98–117) Traianuse poolt. Piirkonda hoidsid enda kontrolli all seejärel pisiriigid, Aksumi kuningriik, Pärsia, Umaijaadide ja Abbassiidide kalifaat. Sümboolika Lipp Jeemeni lipp on punase, valge ja musta horisontaalse triibuga trikoloor. Must sümboliseerib tumedat minevikku, valge säravat tulevikku ja punane verd, mis valati, et saavutada vabadus ja ühtsus. Vapp Jeemeni vapil on kujutatud kuldset kotkast, kellel on kirjarull küüniste vahel. Rulli peal on riigi nimi araabia keeles. Kotka ees oleval kilbil on kujutatud kohvitaime ja Maribi tamme, mis sarnaneb endise Põhja-Jeemeni sümboliga. Kotkast mõlemal pool on kujutatud lipuvarraste otsas Jeemeni riigilippu. Rahvastik Rahvastiku soolist ja vanuselist struktuuri vaadates on näha, et tegemist on noore rahvastikuga. Sündimus ja suremus Jeemeni naiste keskmine vanus esimese lapse sünnitamisel on 21,4 aastat ning keskmine laste arv ühe sünnituseas naise kohta on 3,2. Imikusuremus on keskmiselt 41,9 surma 1000 elus sünni kohta. Jeemenis on oodatav eluiga keskmiselt 66,44 aastat. Meestel on keskmine oodatav eluiga 64,72 aastat ning naistel 68,16 aastat. Jeemeni rahvastiku aastane juurdekasv on 2,17%. Sellest võib järeldada, et Jeemeni rahvastik kasvab. Migratsioon Riigi rändeiive promillides on –1,1. Immigrantide osatähtsus riigi rahvastikust on 1,3%. Immigrandid pärinevad peamiselt Somaaliast, Etioopiast ja Sudaanist. Jeemenis oli 2019. aasta seisuga 14 638 Etioopia põgeniku ning 2020. aasta seisuga on Jeemenis 253 755 Somaalia põgeniku. Rahvastiku paiknevus Valdav osa elanikkonnast elab Sarawati mägedes, mis asuvad riigi lääneranniku juures. Majandus Jeemeni peamised tootmisharud on toornafta tootmine ja nafta rafineerimine, väikesemahuline puuvilla tekstiilide ja nahktoodete tootmine, toiduainete töötlemine, käsitöö, kaubalaevade remont alumiiniumtoodete, tsemendi ja maagaasi tootmine. Põllumajanduses tegeletakse teravilja, puuvilja, köögivilja, kaunvilja, kata, kohvi, puuvilla, piimatoodete, kariloomade (lambad, kitsed, veised, kaamelid), kodulinnude ja kala kasvatamise ning tootmisega. Enamik inimesi töötab põllumajanduses. Vähem kui üks neljandik riigi tööjõulisest elanikkonnast töötab teeninduses, ehituses, tööstuses ja kaubanduses. Töötute osakaal riigis oli 2018. aastal 12,93%. Rahvusvaheline kaubandus Jeemeni väärtuslikumad eksportkaubad on toornafta, kohv, kuivatatud ja soolatud kala ja veeldatud maagaas. Suurimad ekspordi partnerriigid 2017. aastal olid Egiptus, Tai, Valgevene, Omaan, Araabia Ühendemiraadid ja Saudi Araabia. Jeemenisse imporditakse peamiselt toitu, elusloomi, masinaid ja seadmeid ning kemikaale. Suurimad impordi partnerriigid olid 2017. aastal Araabia Ühendemiraadid, Hiina, Türgi, Brasiilia, Saudi Araabia, Argentina ja India. Turism 2018. aastal moodustas turism 5,7% Jeemeni sisemajanduse kogutoodangust. Kõige enam külastatakse Jeemenis UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvaid paiku. Välisministeerium soovitab Jeemenit reisisihtkohana vältida seoses pingelise olukorraga regioonis. Terrorism Jeemenis on väga suur terrorioht. Al-Qā‘idah Araabia poolsaarel (AQAP) Al-Qā‘idah eesmärgiks on kukutada Jeemeni valitsus ja Huthi väed ning lõpuks luua islami kalifaat. Likvideerida USA ja Lääne mõju ja kohalolek Jeemenis ja ülejäänud Araabia poolsaarel. 2018. aasta seisuga oli Al-Qā‘idah terrorirühmitus kõige aktiivsem Lõuna-, Ida- ja Kesk-Jeemenis. Iraagi ja Levandi Islamiriik (ISIS-Jeemen) Iraagi ja Levandi Islamiriigi eesmärgiks on asendada Jeemeni valitsus ja Huthi väed Islamiriigiga ning rakendada ISIS-e šariaadi range tõlgendus. 2018. aasta seisuga tegutses Iraagi ja Levandi Islamiriik peamiselt Jeemeni lõuna- ja keskosas, kus operatiivtöötajad korraldavad rünnakuid Huthi vägede, šiia moslemite ning valitsuse rajatiste ja personali vastu. Islami revolutsiooniline kaardivägi Islami revolutsiooniline kaardiväe eesmärgiks on levitada Iraani mõjuvõimu ning võidelda Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatide vastu, toetades Jeemeni Houthi valitsust rahastuse, väljaõppe, logistilise toe ja relvade kaudu, sealhulgas ballistiliste rakettide ja mehitamata õhusõidukite (UAV) tehnoloogia näol. Vaata ka Al-Qā‘idah Jeemenis Jeemeni Rahvademokraatlik Vabariik Jeemeni Demokraatlik Vabariik Jeemeni kodusõda (1994) Viited Välislingid