Kārdifa (grāfiste)

Kārdifas lielpilsēta un grāfiste (angļu: City and County of Cardiff; velsiešu: Dinas a Sir Caerdydd) ir lielpilsēta un grāfiste Apvienotajā Karalistē, Velsas dienvidrietumos pie Tafas upes ietekas Bristoles līcī. Robežojas dienvidos ar Glamorganas Ieleju, rietumos — ar Rondu Kinonu Tāvu, ziemeļos — ar Kairfili, bet ziemeļaustrumos — ar Ņūportu. Grāfistes lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs, kā arī Velsas galvaspilsēta ir Kārdifa, kas veido 97% no grāfistes iedzīvotājiem un 76% no tās teritorijas. Vēsture Tiek uzskatīts, ka pilsētas pirmsākumi ir mūsu ēras 75. gadā romiešu dibinātais cietoksnis Tafas grīvā. Ap 2. gadsimtu tas tika pamests, bet ap to jau bija izveidojusies civilā apmetne, kas pastāvēja vismaz līdz romiešu aiziešanai no Britu salām. 1081. gadā karalis Viljams I bijušā romiešu cietokšņa mūros uzsāka jaunas nocietinātas pils būvi. Ap cietoksni izauga pilsētiņa, ko apdzīvoja galvenokārt ieceļotāji no Anglijas un viduslaikos tajā mita ap 1000—2000 cilvēku. 1536. gadā tika izveidota Glamorganšīras grāfiste un Kārdifa kļuva par tās centru. Līdz 19. gadsimta sākumam Kārdifa joprojām bija neliela pilsētiņa, bet rūpnieciskās revolūcijas laikā kļuva par galveno apkaimē iegūstamo akmeņogļu ostu un piedzīvoja strauju uzplaukumu. 1889. gadā Kārdifa ieguva grāfistes boro statusu, 1905. gadā tai piešķīra lielpilsētas statusu, bet 1955. gadā tā oficiāli kļuva par Velsas galvaspilsētu. 1974. gadā tika izformēta Glamorganas grāfiste un Kārdifu kā distriktu iekļāva Dienvidglamorganas grāfistē. 1996. gadā savukārt izformēja Dienvidglamorganu un Kārdifa kļuva par patstāvīgu grāfisti, saglabājot lielpilsētas statusu. Administratīvais iedalījums Administratīvi Kārdifas grāfiste dalās 36 komūnās, no kurām 33 veido Kārdifas urbāno teritoriju ar 350 521 iedzīvotāju. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kārdifa. Encyclopædia Britannica raksts (angliski)