Sandvik

Sandvik Group on ruotsalainen vuonna 1862 perustettu kansainvälinen korkean teknologian teollisuuskonserni. Sandvik on digitalisoinnilla pystynyt optimoimaan asiakkaiden prosesseja. Sen tuotteisiin sisältyy laitteita, palveluja ja digitaalisia ratkaisuja lastuavaan työstöön, kaivostoimintaan, infrarakentamiseen sekä kiven ja mineraalien käsittelyyn. Sandvik AB:n suurimmat omistajat ovat pääosin ruotsalaisia sijoitusyhtiöitä ja eläkerahastoja. Suurin omistaja on sijoitusyhtiö AB Industrivärden (noin 14,6–15,2 %), ja omistajina ovat myös Alecta Pensionsförsäkring, BlackRock ja Swedbank Robur Fonder. Yhtiöllä on vahva ruotsalainen omistuspohja, ja suuri osa omistajista on instituutioita. Liiketoiminta-alueet Sandvik-konserni harjoittaa liiketoimintaa neljällä liiketoiminta-alueella, joilla on omat divisioonansa, jotka vastaavat tutkimuksesta ja kehityksestä (R&D), tuotannosta sekä omien tuotteidensa ja palveluidensa myynnistä.[1]: Sandvikilla on neljä liiketoiminta-aluetta: Mining, Rock Processing, Machining, Intelligent Manufacturing.[2] Sandvik Materials Technology eriytettiin itsenäiseksi yritykseksi vuonna 2022, lähinnä ruostumattomia teräsputkia valmistavaksi pörssiyhtiöksi nimeltä Alleima. Sandvik Mining and Construction Oy Suomessa Sandvikilla on Suomessa toimintaa Tampereella, Nokialla, Pirkkalassa, Ylöjärvellä, Turussa, ja Lahdessa. Sandvik työllistää Suomessa noin 2800 henkilöä. Tampereella työskentelee 1700, Turussa 900, Lahdessa 150 henkilöä ja noin 100 henkilöä Suomen myyntialueella. Tuotannosta yli 95 prosenttia menee vientiin. Tampereella valmistetaan maanalaisia ja -päällisiä porauslaitteita, lisäksi siellä sijaitsee teknologian ja digitalisaation osaamiskeskus, testikaivos ja automaatiotoiminnot. Turussa valmistetaan maanalaisia lastaus- ja kuljetuslaitteita, ja siellä sijaitsee myös laitteiden ja teknologian osaamiskeskus. Lahdessa toimii hydraulisia iskuvasaroita valmistava tehdas sekä osaamiskeskus myös seuloille ja syöttimille.[3][4] Sandvik on viime vuosien aikana investoinut merkittävästi Suomessa. Sandvik palkkasi Suomeen vuonna 2025 noin 300 uutta työntekijää, joista suurin osa Tampereelle, vahvistaen alueen roolia yhtiön globaalissa toiminnassa. Kesäkuussa 2025 Sandvik avasi Tampereella uuden maanpäällisten porauslaitteiden tuotantolinjan, joka vahvistaa yhtiön maanpäällisen porauksen liiketoimintaa ja vastaa kasvavaan asiakaskysyntään.[5] Lisäksi Sandvik on perustanut maanpäällisen porauksen testialueen tulevaisuuden teknologioiden kehittämistä ja testaamista varten. Ylöjärvellä sijaitseva Sandvik Surface Test Pit tukee sähköistymisen, automaation ja digitalisaation edistämistä maanpäällisessä porauksessa.[6] Lokakuussa 2025 Sandvik käynnisti myös 80 miljoonan euron DataDrive’31-teknologiaohjelman, jonka tavoitteena on vauhdittaa kaivosteollisuuden digitaalista murrosta datavetoisen tutkimuksen ja tuotekehityksen avulla. [7] Sandvikin pitkäjänteinen sitoutuminen Suomeen huomioitiin marraskuussa 2025, kun Tasavallan presidentti palkitsi yhtiön pitkäaikaisena investoijana Suomessa. Viime vuosina Sandvik on investoinut Suomen toimintoihinsa yhteensä yli 170 miljoonaa euroa. [8] Historiaa Sandvik sai alkunsa 1860-luvun Ruotsissa yhtiöstä nimeltä Högbo Stål & Jernwerks AB. Se oli ensimmäinen uuteen Bessemer-prosessiin panostavista ruotsalaisista terästehtaista, joiden myötä maa alkoi nopeasti teollistua. Yhtiön johdossa ollut Göran Fredrik Göransson päätti perustaa uuden terästehtaan Sandvikeniin Gävleborgin läänissä Tukholmasta pari sataa kilometriä pohjoiseen. Högbo-yhtiö ajautui kuitenkin vuonna 1866 konkurssiin, mutta Sandvikenin tehdasta hoitamaan perustettiin uusi yhtiö nimeltä Sandvikens Jernwerks AB. Sitä johtamaan nimitettiin perustajan poika Anders Henrik Göransson, joka suuntasi yrityksen toiminnan alusta asti vahvasti vientimarkkinoille, aluksi Länsi-Eurooppaan ja Venäjälle mutta vuonna 1887 jo Japaniinkin. Sandvik tuli yhtiön tuotteiden tavaramerkiksi ensi kertaa vuoden 1876 maailmannäyttelyssä Yhdysvaltojen Philadelphiassa. Yhtiö alkoi 1800-luvun lopulla myös jalostaa laadukasta terästään erilaisiksi työkaluiksi ja koneenosiksi kuten sahoiksi, laivojen ja junien käyttämien höyrykoneiden putkiksi ja kaivoksissa tarvittaviksi louhintatyökaluiksi. Näiden osuus Sandvikin liikevaihdosta oli kuitenkin vain kuuden prosentin luokkaa aina 1930-luvun loppuun asti. Vuonna 1914 yhtiö työllisti 2 200 ihmistä, mutta sen jälkeen ensimmäinen maailmansota sekä 1920-luvun ja 1930-luvun alun pulavuodet hidastivat yrityksen kehitystä. Vuoteen 1937 mennessä työntekijämäärä oli kuitenkin noussut lähes 5 400:aan. Näihin aikoihin Bessemer-prosessille oli jo kehitetty tehokkaampia seuraajia, kuten Siemens-Martin-prosessi ja sähkökäyttöinen valokaariuuni, joka sopi hyvin ruotsalaisyrityksille maan vesivoimaloiden tuottaman runsaan ja halvan sähkön ansiosta. Yrityksen johtoon oli vuonna 1920 astunut perustajan Yhdysvalloissa opiskellut pojanpoika Karl Fredrik Göransson, joka pysyi toimitusjohtajan tehtävässä vuoteen 1948 ja hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1959 asti. Toisen maailmansodan vuosina Sandvik alkoi panostaa kovametallisiin työkalumateriaaleihin, joita tarvittiin erityisesti eri teräslaatujen koneistuksessa ja leikkauksessa. Vuonna 1971 kovametallituotteiden osuus yhtiön liikevaihdosta ylitti terästuotteiden osuuden. Sandvik-yhtiön omistus siirtyi 1950-luvun lopulla Göranssonin suvulta sijoitusyhtiö Kinnevikille, jonka hallituksen puheenjohtaja Hugo Stenberg ryhtyi hoitamaan samaa tehtävää myös Sandvikissä. Toimitusjohtajaksi nimitettiin Arne Westerberg. Vuonna 1983 rakennusyhtiö Skanska osti Kinnevikin omistusosuuden ja tuli Sandvikin pääomistajaksi 37 prosentin osuudella. Skanska luopui omistuksestaan 1990-luvun jälkipuoliskolla ja tilalle pääomistajaksi tuli AB Industrivärden. Yhtiön uudeksi hallituksen puheenjohtajaksi nimettiin ASEA-yhtiön toimitusjohtaja Percy Barnevik. Hänen johdollaan Sandvik alkoi kasvaa yhä vahvemmin yritysostojen avulla, joka oli valittu kasvustrategiaksi jo 1970-luvulla. Vuonna 1987 ostettiin General Electriciltä Carboloy-kovametalliyksikkö, vuonna 1991 käsityökaluvalmistaja Bahco ja vuonna 1993 SKF:ltä CTT Tools, joka oli muodostettu kolme vuotta aiemmin SKF Toolsin ja saksalaisen Günther & Co:n fuusioituessa. Vuonna 1997 Sandvik sai enemmistöosuuden Kanthalista, Precision Twist Drill -yhtiöstä ja suomalaisesta Tamrockista. Uudella vuosituhannella yritysostot jatkuivat, niistä suurimpina ruotsalainen kaivoskonevalmistaja Svedala-Arbrå, työkaluvalmistajat Valenite, Diamond Innovations, Walter AG ja Wolfram Bergbau und Hütten sekä kaivoslaiteyhtiöt Schenck Process Group (SP Mining) ja Extec Screens and Crushers. Lähteet Aiheesta muualla Sandvik-konserni Sandvik Mining and Construction Finland Oy:n kotisivut Ett svenskt jernverk : Sandviken och dess utveckling 1862-1937, historiikki vuodelta 1937 Runeberg-projektin sivuilla Suomen Sandvik Pörssitiedossa