Venezuela

Venezuela (mööndav nimekuju Venetsueela) on riik Lõuna-Ameerikas. Venezuela piirneb põhjas Kariibi merega, kirdes Atlandi ookeaniga, läänes Colombiaga, lõunas Brasiiliaga ja idas Guyanaga. Riik Venezuela põhiseaduse alusel on Venezuela föderaalne presidentaalne vabariik. Tegelikult valitseb Venezuelas autoritaarne režiim. Riigipiir Venezuela rannajoone pikkus on 2800 km. Venezuelal on merepiir Grenadaga (160 km), Hollandiga (80 km) ja Trinidad ja Tobagoga (11 km). Lipp Venezuela lipp on kollasest, sinisest ja punasest väljast koosnev horisontaalne trikoloor. Lipu sinisele värviväljale on lisatud kaheksa valget viisnurkset tähte. Lipu kollane sümboliseerib riigi rikkust ja uusi võimalusi. Sinine sümboliseerib vaprust ja Atlandi ookeani. Punane sümboliseerib iseseisvusvõitluse verevalamist Hispaania koloniaalaja vastu. Kaheksa tähte tähistavad Venezuela kaheksat provintsi. Vapp Kollase, sinise ja punase värvi horisontaalne kolmikvärv koos riigivapi kollase lindiga ülemisel serval ja kaheksa valge viisnurkse tähega poolkaar, mille keskel on sinine riba. Haldusjaotus Pikemalt artiklis Osariik (Venezuela) Venezuela jaguneb 23 osariigiks, 1 liiduringkonnaks ja liidusõltkondadeks. Loodus Venezuela lääneosa hõlmavad Andide mäestiku põhjapoolsed harud. Kõrgeim neist on edela–kirde suunas läbi Mérida osariigi kulgev Sierra Nevada de Mérida. Selles mäestikus asub riigi kõrgeim tipp Pico Bolívar (4978 m). Kirde suunas jätkub Sierra Nevada de Mérida teiste mäeahelikena, moodustades Venezuela Andide tuumiku. Venezuela põhjaosas Kariibi mere rannikul paiknevad rannikumäestikud, millest tähtsaim on Cordillera de la Costa. Riigi kaguosas asub Guajaana mägismaa, mida iseloomustavad järskude seintega lauamäed ehk tepuid. Tuntuim neist on Auyán-tepui, mille servalt langeb maailma kõrgeim juga, Angeli juga. Suurema osa Venezuela sisealadest moodustavad tasased ja avarad ljaanod ehk rohtlad. Need ulatuvad Andide jalamilt Orinoco jõeni. Vihmaperioodil muutuvad paljud alad ulatuslikeks üleujutustasandikeks. Venezuela tähtsaim jõgi on Orinoco, mis voolab enam kui 2000 kilomeetri ulatuses läbi riigi idaosa ja suubub Atlandi ookeani. Selle suurimate lisajõgede hulka kuuluvad Caroní, Apure ja Meta jõgi. Caroní on oluline hüdroenergia allikas ning sellel paikneb üks Lõuna-Ameerika suurimaid hüdroelektrijaamu. Riigi suurim veekogu on Maracaibo järv Venezuela loodeosas. Tegemist on suure riimveelise lahega, mis on Maracaibo väina kaudu ühendatud Kariibi merega. Maracaibo ümbrus on tuntud naftavarude poolest. Suurim looduslik sisejärv on Valencia järv riigi põhjaosas. Lisaks leidub Venezuelas arvukalt veehoidlaid, millest suurim on Guri veehoidla. Rahvastik Venezuelas elab 2024. aasta andmetel 28 405 543 inimest. Viimase kümne aasta jooksul on nende rahvaarv vähenenud 6,1% võrra. 2025. aasta andmetel on 48% Venezuela elanikest nooremad kui 30 aastased. 88,4% elanikest elab linnalistes asulates. Keskmine oodatav eluiga on 74,5 aastat (meestel 71,5 aastat ja naistel 77,7 aastat). Hispaania keel on Venezuela ametlik keel ja seda räägib 98,2% elanikest. Ameerika põliskeeltel on nende piirkonnas ka ametlik staatus, isegi kui enamik neist on praegu ohustatud. Vajuu, pemoni ja varao keel on Venezuelas enim räägitavad Ameerika põliskeeled. Suurimad linnad Asustus Venezuela on üks Ladina-Ameerika enim linnastunud riike; valdav enamus venezuelalasi elab põhjapoolsetes linnades, eriti pealinnas Caracases, mis on ühtlasi ka suurim linn. Umbes 93% elanikkonnast elab Põhja-Venezuela linnapiirkondades; 73% elab rannikust vähem kui 100 kilomeetri (62 miili) kaugusel. Kuigi peaaegu pool Venezuela maismaast asub Orinocost lõuna pool, elab seal vaid 5% venezuelalastest. Suurim ja tähtsaim linn Orinocost lõuna pool on Ciudad Guayana, mis on rahvaarvult kuues linnastu. Teised suuremad linnad on Barquisimeto, Valencia, Maracay, Maracaibo, Barcelona-Puerto La Cruz, Mérida ja San Cristóbal. Ajalugu Iseseisvumine Seni Hispaania koloonia olnud Venezuela kuulutas end esimest korda iseseisvaks 1811. aastal. Algas Venezuela iseseisvussõda. Suveräänsus saavutati pärast võidukat Carabobo lahingut 1821. aastal ning kindlustati võiduga Maracaibo lahingus 1823. aastal. Kuni 1830. aastani oli Venezuela Gran Colombia riigi osa. Tänapäev Venezuelas on aastaid kestnud poliitiline ja majanduskriis presidentide Chaveze ja Maduro sotsialistlike eksperimentide tõttu. 90% rahvast elab vaesuses, alatoitumus on üldlevinud, kaubandust iseloomustab tänapäeval defitsiit kõigest esmavajalikust. Valimised toimusid juulis 2024. Tingimusi kritiseeriti kõvasti. Valitsus keelas rahvusvaheliste vaatlejate sisenemise. Valitsuse kontrolli all olev valimisnõukogu kuulutas Maduro võitjaks, kuid opositsioon lükkas need väited tagasi. Opositsioon avaldas tulemused hääletuskeskuse kohta, mis oli siiani normaalne, samas kui valitsus keeldus seda tegemast. Toimusid protestid. Kinni peeti üle 2000 inimese. Opositsioonikandidaat asus varjupaika Hollandi saatkonda, seejärel Hispaania saatkonda ja läks seejärel pagulusse. Opositsiooniliider María Corina Machado läks peitu. On teateid laste vangistamisest ja piinamisest. 2026. aasta 3. jaanuari hommikul raputasid Caracast plahvatused. Venezuela võimud teatasid USA rünnakust sõjaväe- ja tsiviilsihtmärkidele riigis. Kuulutati välja erakorraline seisukord. USA president Donald Trump kinnitas hiljem USA operatsiooni Venezuelas ja teatas oma Venezuela kolleegi Nicolás Maduro kinnipidamisest. Trump teatas, et Maduro ja tema abikaasa lennutati Venezuelast välja. USA justiitsminister Pam Bondi teatas sotsiaalmeedias, et Nicolás Madurole ja tema abikaasale Cilia Floresele on New Yorgi lõunaringkonnakohtus esitatud süüdistus narkokuritegudes. Trump on korduvalt ähvardanud rünnata sihtmärke Venezuelas, viidates vajadusele võidelda narkokaubandusega. Venezuela võimud usuvad, et USA tegevused on katse muuta riigi valitsust. Trump teatas Maduro kukutamise järel, et USA hakkab esialgu ise Venezuelat juhtima. „Me juhime riiki seni, kuni saame läbi viia turvalise, nõuetekohase ja kaalutletud ülemineku,“ ütles ta, vihjates okupatsioonile. Majandus Venezuela SKP oli 2024. aastal 120 miljardit USA dollarit. Iisrael on maailma suuruselt 66. majandus ning see on oma suuruselt võrreldav Keenia majandusega. Perioodil 2014–2024 vähenes Venezuela majandus 44% võrra. Vaadeldud perioodil on maailma majandus suurenenud 39% võrra. Venezuela SKP elaniku kohta on 4 218 USA dollarit (2024). Venezuela riigivõlg moodustas 2024. aastal 164% riigi SKP-st, mis on isegi suurem kui Kreeka vastav näitaja. Riigi suurim majandusharu on naftatööstus. Naftamaardlad paiknevad Maracaibo järve ja Venezuela lahe all. Venezuela on maailma 25. suurim naftatootja ja OPECi suuruselt kaheksas liige. Eksport moodustab 16,7% riigi SKP-st ja naftatooted moodustavad sellest umbes 95%. Venezuelas leidub ka mitmeid teisi maavarasid, mida kaevandatakse ja osaliselt ka töödeldakse - rauamaak, kivisüsi, boksiit, kuld, nikkel ja teemandid. 2023. aastal oli 71% venezuelalastest hõivatud teenindavas sektoris, 18% töötlevas tööstuses ja 11% põllumajanduses. Töötute osakaal Venezuelas on 5,5%. Turism 2024. aastal külastas Venezuelat 2,5 miljonit turisti, mis on 108% rohkem kui aasta varem. Enim tuleb turiste Venezuelasse naaberriikidest, eriti Colombiast ja Brasiiliast, kes otsivad taskukohaseid ja maalilisi puhkusekohti. Lisaks on ka Euroopas kasvanud huvi Venezuela reiside vastu, seda eriti Hispaanias ja Itaalias. Aasiast on enim külastajaid tulnud Hiinast ja Jaapanist. Suurimad ettevõtted Vaata ka 2026. aasta Venezuela maavärin Venezuela jalgpallikoondis Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted Santa Rosa de la Eminencia Viited