Santa Rosa de la Eminencia

Santa Rosa de la Eminencia on Hispaania krooni poolt 17. sajandil Isla Margaritale La Asunción'i rajatud koloniaalkindlus Venezuelas. Korralduse kindlus rajada andis kuberner Juan Muñoz de Gadea 24. märtsil 1677, pärast linna vastu toimunud Prantsuse piraatide rünnakut. Kindlus valmis umbes 1683. aastal. Kindlus asub linna kohal kõrguva künka tipus. Ehitis koosneb kolmest fordist, igaühel kaks bastioni, kaks poolbastioni ja kolm ringmüüri. Novembrist 1815 kuni jaanuarini 1816 oli kindlus vanglaks Venezuela Iseseisvussõja kangelasele, Luisa Cáceres de Arismendi'le. Teda vangistanud Hispaania väed lootsid mõjutada tema abikaasat Juan Bautista Arismendit, kes oli saarel Venezuela iseseisvuslaste juht. Pärast Simón Bolívari saabumist saarele 1816. aasta mais, lammutasid lahkuvad hispaanlased kindlus osaliselt. Aastaks 1899 oli sõjavägi kindluse peakorterina (hiljem kasarmuna) kasutusele võtnud. Kindlus kuulutati 1965. aastal rahvuslikuks monumendiks. Kirjeldus Kindlus asub La Asunción'i kohal kõrguval künkal reservuaari kõrval. Kompleks koosneb kolmest fordist, igaühel kaks bastioni, kaks poolbastioni ja kolm ringmüüri. Lisaks on kindluses kasarmud, kabel ja tsistern. Ajalugu Nueva Esparta osariigis Isla Margarita idaosas asuv La Asunción asutati 1562. aastal Pedro González Cervantes de Albornoz'i poolt. Santa Rosa de la Eminencia kindlus rajati 17. sajandil, ehitus algas 24. märtsil 1677 ja lõppes 1683. aasta paiku. Käsu kindlus ehitada andis kuberner Juan Muñoz de Gadea pärast Prantsuse piraatide rünnakut La Asunción'ile 1677. aasta alguses. Venezuela iseseisvussõja ajal oli tegemist tähtsa kindlusega. Novembrist 1815 kuni jaanuarini 1816 hoiti kindluses vangis Venezuela iseseisvussõja kanglast, Luisa Cáceres de Arismendit. Teda vangistanud Hispaania väed lootsid mõjutada tema abikaasat Juan Bautista Arismendit, kes oli saarel Venezuela iseseisvuslaste juht. Iseseisvuslased üritasid kindlust ebaõnnestunult vallutada 1815. aasta detsembris ja järgmise aasta jaanuaris sünnitas Arismendi vanglas lapse. Vanglas valitsenud kohutavate tingimuste tõttu suri laps sünnitusel. Pärast Simón Bolívari saabumist saarele 1816. aasta mais, lammutasid hispaanlased kindluse osaliselt ja jätsid siis maha. Aastatel 1818–1821 kindlust parandati ja seda kasutati sõjas iseseisvuslaste suurtükiväe poolt. Aastal 1830 oli kindlus kasutusel püssirohu ja laskemoona laona ning paar aastat hiljem võeti kasutusele kasarmu ja relvalaona. Aastaks 1899 oli armee selle peakorterina kasutusele võtnud ja pärast president Cipriano Castro käsul tehtud remonti 1901. aastal, kasarmuna. Pärast president Juan Vicente Gómeze haigestumist ja surma 1935. aastal jättis armee kindluse maha. Kohalike initsiatiivil muudeti kindlus 1955. aastal sõjamuuseumiks. President Raúl Leoni kuulutas selle 1965. aastal rahvuslikuks monumendiks. Viited Välislingid