Charleston (Sør-Carolina)

Charleston (opprinnelig Charles Town) er en havneby i delstaten Sør-Carolina i USA og hovedsete for Charleston fylke. Byen ligger omtrent midt på Sør-Carolinas kystlinje, ved sammenkomsten og utløpet av Cooper- og Ashleyelvene. Bykjernen ligger på en halvøy mellom disse to elvene. Ifølge folketallsestimatet for 2004 hadde byen 104 883 innbyggere dette året og var dermed delstatens nest største etter delstatshovedstaden Columbia, men i dag er byen større enn Columbia og delstatens største. I dag er Charleston en relativt liten by, men under det britiske kolonistyret på 16- og 1700-tallet var Charles Town en av de viktigste byene i Nord-Amerika, og beholdt sin stilling som en av Nord-Amerikas rikeste handelsbyer på 1800-tallet. Byen ble grunnlagt i 1670 og het da «Charles Town», oppkalt etter Karl II av England. Det opprinnelige stedet, på motsatt side av Ashley-elven, ble valgt av Anthony Ashley-Cooper. Bykjernen hadde flyttet til halvøyen omkring 1680. Charleston var på denne tid hovedstad for hele kolonien Carolina. Charleston var det sentrale omdreiningspunktet for slavehandelen i Nord-Amerika så lenge denne varte, og byens vekst og rikdom skyldtes i all hovedsak slavehandelen. Fra etableringen av byen ble den styrt av et engelskættet handels- og plantasjeeieroligarki, og var den eneste større byen i Nord-Amerika der et flertall av befolkningen var slaver, som altså ikke hadde noen rettigheter. Charleston var også sentral i sjørøveriets storhetstid. Under den amerikanske uavhengighetskrigen ble Charleston et mål for de engelske styrkene, og ble okkupert i 1780. Da England trakk seg ut i desember 1782 ble navnet på byen endret til Charleston. Byen ble en av de rikeste byene i Amerika, på grunn av handelen med bomull. Som i flere sørstater bestod mye av arbeidsstyrken av slaver, og det kom et slaveopprør i 1822 som ble slått ned. Plantasjeeier- og handelseliten i Charleston spilte en vesentlig rolle både i de underliggende konfliktene, den direkte opptakten til og utbruddet av den amerikanske borgerkrigen. Dette skyldtes slaveriets betydning for økonomien i Charleston, der arbeidskrevende bomulls- og risplantasjer hadde lagt grunnlaget for stor rikdom blant det hvite mindretallet som styrte byen. I 1850-årene var plantasjeeier- og handelseliten i Charleston sentrale i å organisere motstand i sørstatene mot nordstatene, og i kimen til å erklære sørstatene uavhengige. Det demokratiske partiet var splittet mellom demokrater i nordstatene og sørstatene. Forhandlinger mellom partene i Hibernian Hall mislyktes, og ved presidentvalget i 1860 var det to demokratiske presidentkandidater. Dette gjorde at republikaneren Abraham Lincoln ble valgt, og Sør-Carolina erklærte uavhengighet fra USA 20. desember samme år. De første skuddene i krigen kom i januar 1861 da et skip fra nordstatene ble beskutt på vei inn til Charleston. Det første store slaget i den amerikanske borgerkrigen fant sted i Charleston i april 1861, da sørstatene angrep Fort Sumter, et fort i Charleston som var kontrollert av nordstatene. Verdens første slag med ubåter fant sted ved byen i 1863. Byen ble erobret av unionsstyrkene i 1865 og byen var da svært ødelagt. I 1886 ble Charleston rammet av et kraftig jordskjelv som hadde en styrke på om lag 7,5 på Richters skala. 60 mennesker omkom i skjelvet. Charleston har flere historiske bygninger som har overlevd krig, jordskjelv og orkaner, og turistindustrien er betydelig. Det er flere teknologiselskap i byen. Medical University of South Carolina, et universitet for utdanning av leger ligger i byen og har omtrent 2 500 studenter. Byen er betjent av Sør-Carolinas største flyplass, Charleston internasjonale lufthavn og ligger ved enden av motorveien I26. Referanser Eksterne lenker (en) Offisielt nettsted (en) Charleston, South Carolina – kategori av bilder, video eller lyd på Commons (en) Charleston, South Carolina – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Side om Charlestons historie og historiske severdigheter Arkivert 18. juni 2011 hos Wayback Machine. Charleston, SC ferieguide Arkivert 10. juni 2017 hos Wayback Machine.