Tulsa

Tulsa on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis, Tulsa maakonna halduskeskus. Linna piirid ulatuvad ka Osage'i, Rogersi ja Wagoneri maakonda. Linn asub Arkansase jõe kaldal Ozarki mägede jalamil osariigi kirdeosas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 413 066. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 391 906. Elanike arvult on see Oklahoma City järel osariigi teine linn. Tulsa linnastus elab 1 015 331 inimest. Tulsa pindala on 522,8 km², millest 10,6 km² moodustavad veekogud. Tulsa paikneb umbes 160 kilomeetrit Oklahoma Cityst kirdes. Tulsa sai alguse 1830. aastatel rajatud maskogi indiaanlaste asulast. 1901. aastal püstitati linnas esimene naftapuurtorn ning peagi kujunes Tulsa üheks Ameerika Ühendriikide tähtsamaks naftatööstuse keskuseks. 20. sajandil kandis linn hüüdnime "Oil Capital of the World"('maailma naftapealinn'). Kui 20. sajandil tugines Tulsa majandus suuresti naftatöötlemisele, siis tänapäevaks on see oluliselt mitmekesistunud. Olulisel kohal on energia-, rahandus-, lennundus-, info- ja tehnoloogiasektor. Tulsat peetakse Oklahoma kultuuri- ja kunstikeskuseks. Linnas tegutseb kaks tuntud kunstimuuseumi, ooperi- ja balletiteater ning seal asub üks suurimaid art déco arhitektuuristiilis hoonete kontsentratsioon riigis. Loodus Tulsa ümbrus on valdavalt metsane. Linnas on arvukalt rohealasid ja parke. Tulsat on peetud Oklahoma kirdeosas asuva niiskema kliima ja looduskauni maastikuga piirkonna Green Country väravaks. Pinnamood Linn paikneb Arkansase jõe mõlemal kaldal, Suure tasandiku piiril ja Ozarki mägede jalamil, keskmiselt 190–210 meetri kõrgusel merepinnast. Kuna Tulsa asub piirkonnas, mida võivad tabada ulatuslikud üleujutused, on Arkansase jõele rajatud üks Ameerika Ühendriikide ulatuslikumaid üleujutustõrjesüsteeme. Selle rajamist alustati 1984. aastal pärast tulvavett, milles hukkus 14 inimest ja mis tekitas kahju koguväärtuses 180 miljonit dollarit. 1990. ja 2000. aastatel tunnustas Federal Emergency Management Agency linna üleujutustega toimetuleku eest. Linna kesk- ja põhjaosa on üldiselt tasane, lõuna- ja loodeosa aga künklik. Tulsa linnastu kõrgeim koht on linnastu loodenurgas asuv Holmes Peak (415 m). Kliima Tulsas valitseb niiske lähistroopiline kliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on 14 °C. Juunist septembrini võib õhutemperatuur kerkida üle 40 °C ning sellele lisandub lõunatuultega kaasnev suur õhuniiskus. Sügis on lühike, kuid enamasti soe ja päikeseline. Talv on üldiselt mahe ning temperatuur langeb alla –10 °C harva. Lund sajab aastas keskmiselt 24 mm. Kõrgeim registreeritud õhutemperatuur Tulsas on 46 °C, mis mõõdeti 10. augustil 1936. Madalaim temperatuur mõõdeti 22. jaanuaril 1930, mil külma oli −27 °C. Aastane sademete hulk on 1040 mm. Kõige enam sajab mais (150 mm), kuid juuni lõpust augusti lõpuni on ilm sageli kuiv. Võrdlemisi palju sajab veel ka septembris ja oktoobris, vastavalt 108 mm ja 100 mm. Kõige vähem sajab jaanuaris ja veebruaris, vastavalt 42 mm ja 47 mm. Kevadel ja varasuvel esineb tugevaid äikesetorme, millega võivad kaasneda rahe, tugevad tuulepuhangud ja tornaadod. Tornaadosid võib esineda ka teistel kuudel, isegi detsembris. Ajalugu 1830. aastatel asusid toonase Indiaanlaste territooriumi alale maskogid, kes rajasid 1836. aastal praeguse Tulsa kohale esimese asula. Indiaanlased panid asulale nimeks Tallasi, mis tähendab maskogi keeles "vana linna" ning millest kujunes hiljem nimi Tulsa. Tulsa ümbrusse asus elama ka teisi riigi kaguosast sunniviisiliselt ümberasustatud indiaanirahvaid. Valged asunikud hakkasid piirkonda saabuma seoses Saint Louise – San Francisco raudteeliini valmimisega. 18. jaanuaril 1898 sai Tulsa linnaõigused. Enne seda, kui 1901. aastal Arkansase jõe kaldalt naftat avastati, oli Tulsa veidi üle tuhande elanikuga väikelinn. 1905. aastal avastati Tulsast lõuna pool Glenn Poolis suur nafta- ja maagaasimaardla. Sellele järgnes naftabuum ning linnas alustasid tegevust kümned naftatöötlemisettevõtted. Tänu naftatööstuse arengule kasvas Tulsa rahvaarv kõigest 30 aastaga ligikaudu tuhandelt 141 000-ni. Erinevalt paljudest teistest Oklahoma kirdeosa linnadest ei tulnud sisserändajad peamiselt lõunaosariikidest, sealhulgas Texasest, vaid idarannikult ja Kesk-Läänest. Seetõttu erineb Tulsa rahvastikuline koosseis mõnevõrra teistest Oklahoma linnade omast; muu hulgas on Tulsas märgatavalt suurem katoliiklaste ja juutide kogukond. 20. sajandil oli Tulsa tuntud maailma naftapealinnana ("Oil Capital of the World"). Tänu naftatööstuse õitsengule puhkes linnas ehitusbuum ning Tulsa kesklinna rajati palju art déco stiilis hooneid. 20. sajandi alguses paiknes Tulsa Greenwoodi linnaosas üks riigi jõukamaid afroameeriklaste kogukondi, mida kõnekeeles tunti kui "Black Wall Street". 31. mail 1921 puhkes linnaosas üks USA ajaloo rängemaid rassivägivalla juhtumeid (Tulsa rassirahutused), mille käigus valged ründasid mustanahalisi elanikke. Greenwoodi linnaosa põles peaaegu täielikult maha. 16 tundi kestnud vägivalla ajal hukkus ametliku aruande järgi 23 mustanahalist ja 16 valget inimest, kuid tegelik hukkunute arv võis ulatuda 300-ni; enamik ohvreid olid mustanahalised. 1926. aastal valmis Chicagost Los Angelesse kulgenud maantee Route 66, mis läbis ka Tulsat. Kohaliku ettevõtja Cyrus Avery eestvedamisel asutati linnas U.S. Highway 66 Association, tänu millele on Tulsat nimetatud ka "Route 66 sünnikohaks". Maanteel Route 66 oli Tulsa arengus oluline roll, sest linn teenis maanteel liiklejate teenindamisest märkimisväärset tulu. 1980. aastatel üleriigiline majanduslangus jättis jälje ka Tulsa majandusele. Oklahoma ja Texase majandus sõltus suuresti naftatööstusest ning ületootmise tõttu hakkasid naftahinnad langema. Pärast 1980. aastaid on Tulsa majandus muutunud märksa mitmekesisemaks. 2020. aastal otsustas USA Ülemkohus kohtuasjas McGirt v. Oklahoma, et suur osa Oklahoma idaosast kuulub indiaanlaste maade hulka, sealhulgas ka Tulsa linn. Kiirteest Interstate 244 põhja pool paiknev linnaosa kuulub tšerokiide reservaati ja kiirteest lõunas paiknev osa maskogide reservaati. Rahvastik Elanike on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 413 066. See on rahvaarvult osariigi teine ja riigi 48. linn. 2010. aasta rahvaloenduse järgi moodustasid 62,6% elanikest valged, 15,6% mustanahalised, 5,3% põlisameeriklased ja 2,3% aasialased. Ladinaameeriklasi (rassi järgi eristamata) oli 14,1%. 2016. aastal oli keskmine sissetulek leibkonna kohta 43 045 dollarit ja elaniku kohta 28 104 dollarit. Alla vaesuspiiri elavaid inimesi oli 20,3%, mida on rohkem kui osariigis keskmiselt. Tulsal on rikas religioone ajalugu. Tulsa paikneb lõunaosariike hõlmavas Piiblivöös, kus protestantlikud ja kristlikud traditsioonid on jätkuvalt olulisel kohal. Lisaks asub Tulsas väidetavalt suurim unitaaruniversalismi kogudus riigis. Arhitektuur Tulsa 20. sajandi alguse ehitusbuum langes kokku art déco arhitektuuristiili esilekerkimisega USA-s. Art déco stiilis hooned on koondunud peamiselt vanematesse linnaosadesse, eriti kesklinna. Paljud neist hoonetest on võetud kultuurimälestistena muinsuskaitse alla. Lisaks pärineb 20. sajandi algusest arvukalt Craftsman-, storybook-, uuskoloniaal- ja Tudori stiilis eramuid. 20. sajandi teises pooles puhkenud ehitusbuumi käigus püstitati kesklinna mitu modernset büroohoonet. Linna ühe omanäolisema arhitektuuristiiliga hooneid on Oral Robertsi Ülikooli postmodernistlikus futuristlikus stiilis peahoone. 2008. aastal avatud mitmeotstarbeline sisehall BOK Center ühendab mitut Tulsale iseloomulikku arhitektuurilist joont, sealhulgas indiaanlaste mõjusid ning art déco ja modernistliku arhitektuuri elemente. BOK Centeri projekteeris César Pelli, kes on projekteerinud ka Malaisias asuvad Petronase kaksiktornid. Tulsa kõrgeim hoone on 1976. aastal valminud 203 meetri kõrgune BOK Tower, mis oli kuni 2011. aastani ühtlasi osariigi kõrgeim hoone. Majandus Tulsa majandus on traditsiooniliselt tuginenud naftatööstusele (naftapuurimine, naftatoodete tootmine, rafineerimine ja naftauuringud). Linnas asub paljude nafta- ja maagaasiettevõtete peakorter. Naftatööstuse kõrval on arenenud ka energia-, rahandus-, lennundus-, info- ja tehnoloogiasektor. Transport Tulsal on ulatuslik maanteevõrk, mis ühendab linna teiste lähemate suurlinnadega. Tähtsaim maanteekoridor on kiirtee Interstate 44, mis ühendab Tulsat Oklahoma City ning Missouri osariigis asuvate Joplini ja Saint Louisega. Lisaks läbivad linna riiklikud maanteed Route 64, Route 75, Route 169 ja Route 412. Aastatel 1926–1985 kulges läbi linna maantee Route 66. Linna loodeosas, kaheksa kilomeetri kaugusel kesklinnast, asub rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab aastas ligi kolme miljonit reisijat. Reisijate arvult on see Oklahoma osariigi teine lennujaam. Linna edelaosas asub Richard Lloyd Jones juuniori lennujaam, mida kasutatakse eelkõige üldlennunduseks. Linna läbivad BNSF Railway, Union Pacific Railroadi ja South Kansas and Oklahoma Railroadi kaubaraudteeliinid. Reisirongiliinid Tulsat ei läbi. Tulsa eeslinnas Catoosas asub Arkansase lisajõe Verdigrise kaldal oluline kaubasadam. Ühistransporti korraldab linnas Metropolitan Tulsa Transit Authority. Linnas asub ka linnadevahelisi bussiliine opereeriva ettevõtte Greyhound Linesi bussipeatus Saint Louise – Phoenixi liinil. Haridus Tulsas tegutseb 15 kõrgkooli, sealhulgas 1894. aastal loodud Tulsa Ülikool ja 1965. aastal tegevust alustanud kristlik Oral Robertsi Ülikool. Lisaks asub linnas mitu Oklahoma State University ja Oklahoma Ülikooli allüksust. Meedia Linnas ilmub päevaleht Tulsa World. Trükiarvult on see Oklahoma osariigis The Oklahomani järel suuruselt teine päevaleht. Kultuur Linnas asub mitu rahvusvaheliselt tuntud kunstimuuseumi, sealhulgas Philbrooki Kunstimuuseum, mille kogusse kuulub paljude maailmakuulsate kunstnike teoseid, ning Gilcrease'i muuseum, kus asub maailma suurim indiaanlaste kunsti ja artefaktide kogu. Lisaks asub linnas USA folkmuusikule Woody Guthrie'le pühendatud muuseum, kosmonautikamuuseum, Oklahoma džässmuusika kuulususte hall ja Greenwoodi kultuurikeskus, mis säilitab afroameeriklaste kultuuri pärandit. Tulsas tegutseb mitu tantsu-, teatri- ja balletitruppi, samuti ooperiteater ja sümfooniaorkester. Enamik neist tegutseb linna suurimas kultuurikeskuses Tulsa Performing Arts Center, mille projekteeris tunnustatud 20. sajandi arhitekt Minoru Yamasaki. Linnas on alguse saanud muusikastiil Tulsa sound, mis on segu rockabilly '​st, kantrist, rock'n'roll '​ist ja bluusist. Seda on esitanud mitu tuntud Oklahoma muusikut, teiste seas J. J. Cale ja Leon Russell, samuti inglise kitarrist Eric Clapton. Linnas asub arvukalt kontserdi- ja tantsusaale ning muusikaklubisid.Tulsas asuvat kontserdisaali Cain's Ballroom, kus 1930. aastatel esines Bob Wills koos oma saateansambliga Texas Playboys, peetakse läänesvingi sünnikohaks. Sõpruslinnad Tulsal on üheksa sõpruslinna: Viited Välislingid Tulsa linna koduleht