Florida

Florida (angl. State of Florida) – 27-oji valstija, įsikūrusi JAV pietryčiuose. Didžioji valstijos dalis išsidėsčiusi pusiasalyje, kurio vakaruose yra Meksikos įlanka, o rytuose Atlanto vandenynas. Sostinė – Talahasis. Plotas – 170,5 tūkst. km². Didžiausia metropolinė teritorija ir kultūrinis valstijos centras yra Majamis. Valstija paskelbta nuo 1845 m. kovo 3 d. Istorija Iki atvykstant europiečiams čia gyveno indėnų gentys. 1512 m. atvykę ispanai (konkistadoras Chuanas Ponsė de Leonas) paskelbė Floridos teritoriją Ispanijos nuosavybe, kurią pavadino Tierra florida (žydinti žemė, taip pat dėl sąsajos ispanišku Velykų pavadinimu Pascua Florida). 1819 m. šią žemę Ispanija pardavė JAV. Sutartis įsigaliojo vasario 22 d. 1845 m. Florida tapo 27-ąja JAV valstija. Geografija Floridos valstija užima visą Floridos pusiasalį, įsiterpusį tarp Atlanto vandenyno ir Meksikos įlankos, bei aplinkines žemyno sritis. Valstijai priklauso daug smulkių salų ir salynų pakrantėse (Florida Kisas, Dešimt Tūkstančių salų, Jūros salos ir kt.). Kranto linijos ilgis 2173 kilometrai. Paviršius žemas, lygus. Aukščiausias taškas (Britono kalva, 105 m) yra Floridos šiaurės vakaruose, Alabamos pasienyje. Tai žemiausias tarp visų valstijų aukščiausių taškų. Didesnėje valstijos dalyje vyrauja drėgnas subtropinis musoninis klimatas, pietuose – tropinis. Metinė vidutinė temperatūra Floridos šiaurėje 20 °C, pietuose – 25 °C. Žiemomis šiaurėje kartais pasitaiko neigiamų temperatūrų. Per metus iškrinta 1000–1500 mm kritulių. Vasarą ir rudenį didelė uraganų tikimybė. Upės neilgos, vandeningos. Į Meksikos įlanką teka Eskambija, Apalačikola, Očokonis, Suvanis, Kalusahačis, į Atlanto vandenyną – Sent Džonsas. Beveik visa Floridos teritorija, gausu pelkių ir šlapynių (Okenofokio pelkė, Evergleidsas), telkšo daug pelkėtų ežerų (didžiausias – Okičobis). Miškai užima apie 47 % Floridos teritorijos. Pakrantėse ir pelkėse veši mangrovės, salose ir pakrantėse yra kokospalmių giraičių. Pusiasalį ir aplinkines salas juosia koralų rifai. Daug saugomų teritorijų, gamtos paminklų. Įsteigti Evergleidso (pasaulio paveldas), Drai Tortigaso, Biskeino nacionaliniai parkai. Gyventojai 2020 m. etninė sudėtis: baltieji – 51,5 % (anglų, airių, vokiečių, prancūzų, italų, lenkų kilmės) lotynoamerikiečiai – 26,5 % (daugiausia kubiečiai ir puertorikiečiai) mišrios kilmės – 16,5 % afroamerikiečiai – 15,1 % (daug išeivių iš Karibų – haitiečiai, jamaikiečiai, bahamiečiai) azijiečiai – 3,0 % (filipiniečiai, indai ir kt.) indėnai – 0,4 % Didžiausi miestai 2020 m. duomenys Džeksonvilis (949,6 tūkst. gyv.) Majamis (442,2) Tampa (384,6) Orlandas (307,6) Sent Pitersbergas (258,3) Hajalija (223,1) Port Sent Lusis (204,8) Talahasis (196,1) Keip Koralas (193,9) Fort Loderdeilas (182,7) Pembruk Painsas (171,1) Holivudas (153,0) Geinsvilis (141,0) Miramaras (134,7) Koral Springsas (134,3) Ekonomika Turizmas sudaro didelę dalį valstijos ekonomikos. Florida garsi savo citrusiniais vaisiais (apelsinais, mandarinais), taip pat pomidorais, cukranendrėmis ir kitais žemės ūkio produktais. Galvijai ir pieno gamyba svarbi valstijai, taip pat ir krabų, omarų, krevečių žvejyba. Valstijos naudingosios iškasenos yra smėlis, žvyras, fosfatiniai akmenys. Floridoje išvystyta maisto pramonė, elektronikos ir transporto įrangos gamyba. Mediena ir jos produktai, ypač geltonosios pušies mediena, yra svarbūs valstijai. Šaltiniai