Glābēja Apskaidrošanās katedrāle

Glābēja Apskaidrošanās katedrāle (ukraiņu: Спасо-Преображенський кафедральний собор) ir pareizticīgo katedrāle Odesā, Ukrainā, kas veltīta Jēzus apskaidrošanās piemiņai un pieder Ukrainas Pareizticīgajai baznīcai (Maskavas patriarhātam). Vēsture Katedrāle, pirmā un ievērojamākā baznīca Odesas pilsētā, tika dibināta 1794. gadā Gavrila Benulesku-Bodoni vadībā. Būvniecība sākās 1795. gada 14. novembrī pēc Vikentija Vanrezanta projekta, un baznīca sākotnēji bija veltīta svētajam Nikolajam. Būvniecība vairākus gadus aizkavējās, un jaunieceltais Jaunkrievijas gubernators Armāns Emanuels de Viņjero di Plesī, Rišeljē hercogs, 1798. gadā nolīga itāļu arhitektu Frančesko Frapolli, lai pabeigtu ēku. Baznīca tika pasludināta par katedrāli 1800. gadā. Trīs no tās altāriem tika iesvētīti 1808. gadā, kad baznīca tika pārdēvēta par Apskaidrošanās katedrāli. Tā tika nepārtraukti paplašināta visa 19. gadsimta laikā. Zvanu tornis tika uzcelts laikā no 1827. līdz 1837. gadam (arhitekti Frančesko Frapolli un Džordžo Toričelli), un kopgalda telpa, kas to savienoja ar galveno baznīcu, tika uzcelta 1842. gadā. Interjers bija izklāts ar īstu un mākslīgu marmoru, un arī ikonostass bija izgatavots no marmora. Ēkai tika veikti nelieli papildinājumi līdz 1903. gadam, kad tā ieguva savu galīgo veidolu. Vairākas baznīcas šajā reģionā, tai skaitā Kišiņevas Piedzimšanas katedrāle, tika uzcelta, apzināti atdarinot Odesas baznīcu. Katedrāle bija Taurīdas bīskapu, tai skaitā Hersonas Svētā Inocenta un populārā Jaunkrievijas gubernatora kņaza Mihaila Voroncova, apbedījuma vieta. Sākotnējo celtni padomju vara 1936. gadā nojauca. Katedrāles pamati tika atrakti 1996. gadā, dažus gadus pēc Ukrainas Neatkarības deklarācijas pasludināšanas. No 1999. gada augusta līdz septembrim vietējā pašvaldība rīkoja konkursu par labāko rekonstrukcijas projektu, kā rezultātā projektu īstenoja V. Meščerjakovs, A. Martinenko un institūts "Ukrproektrestavracija". Rekonstrukcija sākās 2000. gadā, un katedrāle tika atklāta 2005. gada 22. maijā. Kņaza Voroncova un viņa sievas mirstīgās atliekas tika pārapbedītas katedrālē 2005. gada 10. novembrī. Katedrāles laukumā atrodas viņa statuja, lai gan tās pieminekļa statuss tika atcelts 2023. gada 11. novembrī, lai ievērotu 2023. gada atkrievošanas likumu. 2010. gada 21. jūlijā katedrāli iesvētīja Maskavas patriarhs Kirils. 2023. gada janvārī katedrāle tika iekļauta Pasaules mantojuma sarakstā kā daļa no Odesas vēsturiskā centra un nekavējoties tika iekļauta apdraudēto vietu sarakstā Krievijas-Ukrainas kara dēļ. 2023. gada 23. jūlijā katedrāle tika nopietni bojāta Krievijas raķešu uzbrukumā. UNESCO stingri nosodīja Krievijas atkārtotos uzbrukumus Odesas vēsturiskajam centram, un katedrāle tika atjaunota ar Itālijas valdības un UNESCO atbalstu, lielāko daļu restaurācijas darbu pabeidzot līdz 2024. gada oktobrim un apkures sistēmu atjaunojot līdz 2025. gada decembrim. Apraksts Apskaidrošanās katedrāle ir viena no dominējošām Odesas pilsētvides celtnēm. Sākotnēji tā bija krusta formas un ar vienu kupolu, ar četrpakāpju zvanu torni. Lai gan lielākā daļa ēkas ir veidota neoklasicisma stilā, dažas kupola iezīmes ir eklektiskas. Pašlaik katedrāle ir divstāvu ēka, kurā pirmajā stāvā atrodas ziemas baznīca un augšstāvā vasaras baznīca. Zvanu torņa apakšā atrodas kapela. Katedrāles zvanus kontrolē elektroniska ierīce, kas spēj atskaņot 99 melodijas. Attēli Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Glābēja Apskaidrošanās katedrāle.