Geltonųjų Vandenų mūšis

Geltonųjų Vandenų mūšis – mūšis, įvykęs 1648 m. gegužės 15-16 d. tarp Abiejų Tautų Respublikos ir Ukrainos kazokų kariuomenių prie Geltonųjų vandenų (ukr. Жовтi Води, dab. Dniepropetrovsko sritis). Istorija Geltonųjų Vandenų mūšis įvyko per 1648–1654 m. ukrainiečių sukilimą. Kazokai (8-10 tūkst. žmonių, vadas Bogdanas Chmelnickis), padedami Krymo totorių (4-5 tūkst. žmonių, vadas Tuhaibėjus), sunaikino apsuptą Abiejų Tautų Respublikos kariuomenės avangardą, (apie 1200 žmonių ir 8 patrankos, vadas Steponas Potockis). Sužinojęs, kad pagrindines Abiejų Tautų Respublikos kariuomenės pajėgas sudarę samdiniai kazokai perėjo pas sukilėlius, S. Potockis su B. Chmelnickiu sudarė paliaubas ir už patrankas iškeitė į kazokų nelaisvę patekusius pulkininkus M. Krysą ir M. Krivonosą. Tačiau kazokai grįžtančią ATR kariuomenę pasitiko pasala ir ją sumušė. Ši pirmoji kazokų pergalė paskatino jų tolesnę kovą prieš Abiejų Tautų Respublikos valdžią. Šaltiniai