Vysokyj Zamok

Vysokyj Zamok (ukr. Високий Замок) je jedným z kopcov v ukrajinskom Ľvove a so svojou výškou 413 m tiež najvyšší bod pohoria Roztoččja. Dnes je na vrchole umiestnený vysielač a priestranstvo s ukrajinskou vlajkou. Z vrchu je pohľad na centrum a niektoré predmestia Ľvova aj ďalej. Dejiny Na kopci vznikol v 13. storočí hrad s pôvodne dreveným opevnením. Okolo roku 1360 tu potom poľský kráľ Kazimír III. nechal vybudovať murované sídlo a kopec dostal svoj súčasný názov. V nasledujúcich storočiach bola pevnosť niekoľkokrát prestavovaná. Počas kozáckeho povstania roku 1648 sa jej zmocnil kozácky plukovník Maxym Kryvonis. Potom, čo sa Halič stala súčasťou habsburských dŕžav, sa začalo s demoláciou tvrdze. V rokoch 1869-1870 boli zvyšky múrov a veží využité na stavbu umelého Kopca Lublinskej únie k oslave 300 rokov od jej uzavretia. Na Vysokom Zamku tak zostal už len niekoľkometrový pozostatok hradieb, ktorý je tu k videniu dodnes. Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Vysokyj Zamok Externé odkazy Článok na castles.ua (ukrajinsky) Fotogaléria Zdroj Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Vysokyj Zamok na českej Wikipédii.