Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari

Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari (ukr. Михайлівський золотоверхий монастир, Myh’ailivskyi zolotoverh’yi monastyr) on ortodoksinen luostari Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa. Luostarin nimikkopyhimys on arkkienkeli Mikael, joka on Kiovan kaupungin suojeluspyhimys. Luostari sijaitsee kaupungin halki virtaavan Dneprjoen itärannalla. Historia Alkuperäisen luostarin rakennutti keskiajalla (1108–1113) Svjatopolk II. Luostari on omistettu Demetrios Mirhanvuodattajalle. Alkuperäinen rakennus oli puuta, mutta myöhemmin sen tilalle rakennettiin kivikirkko, jossa oli yksi kullattu kupoli, minkä vuoksi se tunnetaan nykyäänkin kultakupolisena luostarina. Luostariin on haudattu useita Kiovan Rusien ruhtinaita ja siellä säilytettiin myös pyhän Barbaran pyhiinjäännöksiä. Tataari-invaasion aikana (1240) luostari pääosin tuhottiin, ja sen toiminta lakkasi. Luostari avattiin uudelleen 1496. 1500-luvulla luostari kunnostettiin ja sitä laajennettin. Siitä muodostui yksi Ukrainan suosituimmista ja vauraimmista luostareista. Brestin unionin myötä luostari jäi hetkellisesti ilman johtajaa, koska puolalainen katolinen eliitti ei suostunut tunnustamaan ortodoksista kirkkoa. 1700-luvun puoleen väliin mennessä luostari oli kehittynyt ukrainalaisten ortodoksien keskeisimmäksi luostariksi. Venäjän keisarikunnan romahtamisen jälkeen luostarin ylläpito jäi kesannolle ja kun Ukrainan SNT:n pääkaupunki päätettiin vuonna 1934 siirtää Harkovasta Kiovaan, kaupunkiin syntyi paine rakentaa hallinnollisiai rakennuksia neuvostohallinnon tarpeisiin. Luostari purettiin vuonna 1937. Tätä ennen neuvostohallinto siirsi luostarin taideaarteet Moskovaan. Toisen maailmansodan aikana osa näistä päätyi natsien mukana Saksaan, josta ne sodan jälkeen vietiin takaisin Moskovaan. Luostarin uudelleenrakentamisesta alettiin puhua ensimmäisen kerran vuonna 1966. Kymmenen vuotta myöhemmin osa luostarin tiloista kunnostettiin, mutta niissä toimi keramiikkamuseo. Itsenäisessä Ukrainassa Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen luostari päätettiin rakentaa uudelleen. Rakenuusprojektista vastasi arkkitehti Juri Losytskyi, joka osallustui myös monien muiden Kiovan historiallisten rakennuksien uudelleenrakentamiseen. Vuonna 1992 luostarin tontilla toteutettiin kattavat arkelogiset kaivaukset, joissa löydettiin luostarin alkuperäiset jäänteet. Virallinen jällenrakennus aloitettiin vuonna 1997 ja se avattiin vuonna 1999. Luostari toimii nykyään Ukrainan ortodoksisen kirkon pääluostarina. Luostarissa asuvaan veljeistöön kuuluu 10 munkkia. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pyhän Mikaelin kultakupolinen luostari Wikimedia Commonsissa