Kyjivo universitetas

Kyjivo nacionalinis Taraso Ševčenkos universitetas (ukr. Київський національний університет імені Тараса Шевченка) – seniausias ir vienas didžiausių Ukrainos universitetų. Apie 30 000 studentų, 2000 dėstytojų. Istorija Įkurtas 1834 m. kaip Šv. Vladimiro imperatoriškasis universitetas. Pirmasis rektorius Michailas Maksimovičius. 1918–1919 m. neveikė. 1920–1939 m. Kijevo universitetas, 1939–1994 m. – Kijevo valstybinis T. Ševčenkos universitetas, nuo 1994 m. Kijevo T. Ševčenkos nacionalinis universitetas. 1834 m. veikė Filosofijos fakultetas su Istorijos ir filologijos, Fizikos ir matematikos skyriais (62 studentai). 1835 m. įkurtas Teisės, 1841 m. – Medicinos fakultetas. Vėliau iš Filosofijos fakulteto įkurti Filologijos ir Gamtos mokslų fakultetai. Uždarius Vilniaus medicinos-chirurgijos akademiją daug jos profesorių ir studentų 1842 m. perkelta į medicinos fakultetą. Kartu perkelta didžioji dalis Vilniaus universiteto geologinės kolekcijos, kuri iki šiol negrąžinta. 1887 m. universitete veikė lietuvių studentų būrelis. Struktūra Biologijos fakultetas Chemijos fakultetas Ekonomikos fakultetas Filosofijos fakultetas Fizikos fakultetas Geografijos fakultetas Geologijos fakultetas Istorijos fakultetas Kibernetikos fakultetas Mechanikos ir matematikos fakultetas Parengiamasis fakultetas Psichologijos fakultetas Radiofizikos fakultetas Sociologijos fakultetas Teisės fakultetas Atvirojo ir nuotolinio mokymo institutas Filologijos institutas Karybos institutas Tarptautinių santykių institutas Žurnalistikos institutas Užsieniečių parengiamasis centras Ukrainistikos centras Poligrafijos leidybos centras Fiziologijos mokslo tyrimų institutas O. Fomino botanikos sodas, įkurtas 1839 m. Astronomijos observatorija, įkurtas 1845 m. Kanivo draustinis M. Maksimovičiaus mokslinė biblioteka (3,5 mln. egz.) Universitetas leidžia mokslo darbus ir teminius mokslo darbų rinkinius. Rektoriai Michailas Maksimovičius – 1834–1845 m. Volodymyras Lytvynas – 2008 m. Dėstytojai Ignas Danilevičius, teisininkas, teisės istorikas, nuo 1835 m. pirmasis KU Teisės fakulteto dekanas Vladimiras Lazersonas, nuo 1920 m. Lietuvos psichologas, psichiatras Max Emmanuel Mandelstamm, oftalmologas Ivanas Melničiukas, geografas Studentai Volodimiras Antonovičius, istorikas, archeologas, etnografas, visuomenės veikėjas, Kijevo universiteto profesorius Michailas Bulgakovas, gydytojas, rašytojas Leonidas Kravčiukas, Ukrainos prezidentas Konstantinas Paustovskis, rašytojas Lietuviai Dovas Beras Menašė Abramavičius, advokatas, Lietuvos Antrojo Seimo narys Maksimas Černiakas, Lietuvos 1863 m. sukilimo veikėjas. Andrius Domaševičius, gydytojas, Lietuvos socialdemokratų partijos steigėjas Aleksandras Finas, ekonomistas, revoliucionierius Julijonas Talko-Grincevičius, gydytojas, antropologas Juozas Gurauskis, rašytojas Antanas Jurgeliūnas, gydytojas higienistas Vincas Kanauka, gydytojas chirurgas Sigitas Kregždė, psichologas Vincas Krėvė-Mickevičius, rašytojas Julijanas Kulakovskis, filologas, istorikas Antanas Mackevičius, apie 1850 m., vienas 1863 m. sukilimo Lietuvoje vadų Jonas Mačiulis-Maironis, poetas, kunigas Alfonsas Moravskis, ekonomistas, kraštotyrininkas, Lietuvos socialdemokratų partijos steigėjas Stanislovas Narutavičius, teisininkas, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras Marija Aušrinė Pavilionienė, filologė, Lietuvos politinė bei visuomenės veikėja, apgynė disertaciją Leonas Valkūnas, fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras Simcha Zuhovitski, matematikas Ignotas Žagelis, gydytojas, archeologas, keliautojas Šaltiniai