Torčeskas

Torčeskas (rus. Торческ; Торцкь, Торцьскъ) – buvęs miestas Parosyje, juodkepurių (rus. черные клобуки) sąjungos (dalis torkų) sostinė. Stovėjo teritorijoje, kurią Kijevo Rusios kunigaikščiai XI a. buvo paskyrę torkams gyventi. Torčeske buvo kunigaikščio sostinė bei Rusios įgula. Šis įtvirtintas miestas buvo svarbus punktas Rusios gynyboje nuo polovcų. Pirmas žinomas Torčesko paminėjimas šaltiniuose yra 1093 m. pasakojimas apie polovcų įsiveržimą į Rusią. Tada miesto gyventojai įnirtingai priešinosi polovcams ir siuntė pagalbos prašymus į Kijevą. Nesulaukę paramos gyventojai pasidavė klajokliams, kurie Torčeską sudegino, o gyventojus išsivedė į nelaisvę. 1161 m. Torčeskas jau buvo kunigaikščio sostinė, jame sostą buvo užėmęs Riurikas Rostislavovičius. XII a. pabaigoje ir pirmuosius XIII a. dešimtmečius Torčeskas metraščiuose buvo retai minimas, nors buvo kunigaikščio sostinė. Pvz., jame kunigaikščiavo Jurijaus Dolgorukio sūnus Michalko, kuris vėliau prie Torčesko prijungė Perejeslavlio kunigaikštystę. 1227 m. Haliče praradęs valdžią Mstislavas Mstislavičius įsikūrė Torčeske, kur netrukus ir mirė. Apie 1231 m. Torčeską užvaldė Danielius Haličietis ir valdžią jame perdavė Mstislavo sūnums. 1232 m. Torčeskas kartu su visu Parosiu buvo prijungtas prie Danieliaus Haličiečio valdų. Metraščiuose Torčeskas paskutinį kartą buvo minėtas 1234 m., kai ties jo sienomis įvyko eilinis Rusios kariuomenės mūšis su polovcais. Torčeskas buvo sunaikintas mongolų užkariavimo metu, ir jo niekas neatkūrė. Geografija Tyrinėtojai su metraščių Torčesku sieja didelę, apie 90 ha ploto miestavietę (rus. городище) už 38 km į rytus nuo Bila Cerkvos, tarp Olšanicios (ukr. Ольшаниця) ir Šarkių (ukr. Шарки) kaimų Rokytnės rajone (Kijevo sritis). Miestavietę sudaro viena buvusi įtvirtinta aptverta 1400 m ilgio zona ir dvi segmento formos buvusios įtvirtintos vidinės zonos. B. Rybakovo kasinėjimai parodė, kad tai buvo stambus berendėjų miestas, kurio detinecas buvo rusų kvartalas. Matyt, jame buvo rusų kunigaikščių rezidencija. Didžioji dauguma archeologinių radinių iš XII–XIII a., manoma, kad tai buvo miesto klestėjimo laikai.. Miestą supo tankus neįtvirtintų gyvenviečių tinklas. Nuorodos