İstanbuli lennujaam

İstanbuli lennujaam (IATA: ISL, ICAO: LTFM; türgi keeles: İstanbul Havalimanı) on ehitatav rahvusvaheline lennujaam, mis asub Türgis İstanbuli Euroopa poolel Arnavutköy linnaosas. Lennujaam on planeeritud maailma suurima lennujaamaks, mille aastane läbilaskevõime on 150 miljonit reisijat, kuid vajaduse korral on võimalik lennujaama läbilaskevõimet suurendada kuni 200 miljoni inimeseni aastas. Kui Atatürgi lennujaam suletakse, kantakse ka Atatürgi lennujaama IATA lennujaama kood IST Istanbuli lennujaamale üle. Lennujaama avatseremoonia toimus 29. oktoobril 2018. Esimene lend lennujaamast oli Turkish Airlinesi lend TK2124 Ankarasse, Türgi pealinna. 1. novembril lendas lennujaamast lende Ankarasse, Antalyasse, Bakuusse, Ercani ja Izmiri. Lennujaamast saab 31. detsembril Turkish Airlinesi kodulennujaam (senise Atatürki lennujaama asemel). Ajalugu Taust Atatürgi lennujaam, Istanbuli praegune peamine lennujaam, asub Yeşilköy asumis Bakırköy linnaosas. Lennujaama ümbritseb Istanbuli linn. Lisaks on veel üks probleem lennuliikluse ülekoormus ja kuhjumine. Atatürgi lennujaam on üks reisijarohkemaid lennujaamu Euroopas. Alates 2013. aastast on Atatürgi lennujaam olnud TOP viie seas reisijate rohkeimatest lennujaamadest Euroopas. Atatürgi lennujaamas pole ruumi ehitada juurde lennuradu, kuna lennujaam on piiratud igalt küljelt. Kuna lennujaamal piiratud võimsus, siis Turkish Airport Authority ei luba enam Atatürgi lennujaamas ühelgi kargo- ega tšarterlennul maanduda. Ning kuna Atatürgi lennujaamal on lennu- ja parkimiskohtade puudus, on Turkish Airlines viinud osa oma lennukeid Sabiha Gökçeni rahvusvahelisse lennujaama. Sabiha Gökçeni rahvusvaheline lennujaam on juba jõudnud oma võimsuse maksimumini, milleks on 25 miljonit reisijat, ja lennujaama läbis 2015. aastal 28 miljonit reisijat, mis on 20% reisijate kasv võrreldes 2013. aastaga. 2015. ja 2016. aastal teenindasid mõlemad Istanbuli lennujaamad kokku umbes 90 miljonit reisijat ja 2017. aastal juba rohkem kui 95 miljonit reisijat. Võrdluseks: Londoni kuus lennujaama teenindasid 2017. aastal rohkem kui 150 miljonit reisijat ja Pariisi kolm lennujaama umbes 100 miljonit reisijat. Ehituse etapid Lennujaama ehitus toimub etapiti, kus laiendatakse lennujaama ehitisi üle aja. Esimene etapp Põhiterminal, mille aastane läbilaskevõime on 90 miljonit reisijat ja terminali pindala on 1,3 miljonit ruutmeetrit 88 reisijate silda Siseparkla, mille mahutavus on 12 000 autot 2 eraldi seisvat lennurada 8 paralleelset ruleerimisrada Umbes 4 miljonit ruutmeetrit lennukite parkimiskohti 3 tehnilist plokki 1 lennujuhtimistorn VIP-ootesaalid Kargo ja üldlennunduse terminalid Muud teenused, sh haiglad, hotellid, palvetoad, konverentsikeskused jne Teine etapp 1 lennurada 3 paralleelset ruleerimisrada Kolmas etapp Terminal, mille läbilaskevõime on 30 miljonit reisijat ja pindala 500 000 ruutmeetrit 1 lennurada 1 paralleelne ruleerimisrada Täiendav lennukite parkimiskohtade ala Neljas etapp Terminal, mille läbilaskevõime on 30 miljonit reisijat ja pindala 340 000 ruutmeetrit 1 lennurada Pärast lõpetamist 6 lennurada 16 ruleerimisrada 150-miljoniline reisijate läbilaskevõime on suurendatav 200 miljonini Siseruumid, mille pindala on kokku 1,5 miljonit ruutmeetrit 165 reisijate silda 4 terminali raudteeühendusega terminalide vahel 3 tehnilist plokki 1 lennujuhtimistorn 8 rambijuhtimistorni 6,5 miljoni ruutmeetri suurune lennukite parkimisala, kuhu mahub 500 lennukit VIP-ootesaalid Kargo ja üldlennunduseterminalid Riigipalee Sise- ja väliparklad, mille mahutavus on umbes 70 000 autot Lennundusmeditsiinikeskus Õhusõidukite pääste- ja tuletõrjejaamad Garaažirajatised Hotellid Konverentsikeskused Elektrijaamad Veepuhastusseadmete- ja jäätmekeskused Lennufirmad ja sihtkohad Vaata ka İstanbuli Atatürki lennujaam