Nagidos

Nagidos (m.kreik. Νάγιδος, lat. Nagidus) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Kilikiassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi nykyisen Mersinin maakunnan Bozyazın paikalla. Maantiede Nagidos sijaitsi Kilikia Asperan rannikolla noin 18 kilometriä itään Anemurionista ja nykyisestä Anamurista. Stefanos Byzantionlainen sijoittaa sen Kilikian ja Pamfylian rajalle. Kaupungin akropoliina toimi matala kukkula heti nykyisen Bozyazın itäpuolella. Kukkulan nykyinen nimi on Paşabeleni. Kaupungilla oli pieni satama. Meressä kaupungin kohdalla sijaitsi saari nimeltä Nagidussa (nyk. Nagidos Adasi). Sen etäisyys rannikosta on noin 180 metriä. Samalla rannikolla kaupungista itään sijaitsivat muun muassa Arsinoe, Mandane ja Kelenderis, ja länteen Anemurionin lisäksi Kharadros. Historia Nagidos oli Samoksesta käsin perustettu kreikkalainen siirtokunta. Sen eponyymiksi perustajaksi mainitaan Nagis, mutta hän on todennäköisesti myyttinen hahmo. Paikalla oli kuitenkin jo ennen kreikkalaisten tuloa paikallisen heimon asutus. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Nagideus (Ναγιδεύς). Muutoin Nagidoksen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Kaupunki vaikuttaa kukoistaneen 400- ja 300-luvuilla eaa., ja löi tuohon aikaan omaa persialaisen standardin mukaista hopearahaa sekä myös pronssirahaa. Hellenistisellä kaudella Nagidos kuului aluksi seleukideille. 270-luvulla eaa. nagidoslaiset osallistuivat Kaarian Antiokheian perustamiseen. Hieman tämän jälkeen Nagidos siirtyi muun Kilikian mukana ptolemaioksille. Näiden perustama Arsinoen kaupunki perustettiin Nagidokselta otetuille maille. Nagidoslaisten suhde arsinoelaisiin oli aluksi vihamielinen, mutta myöhemmin Thraseas Aetoksen poika sovitteli kiistaan välitysratkaisun, ja kaupunkien välille solmittiin isopoliteia-sopimus ja Nagidos julistettiin Arsinoen emäkaupungiksi. Päätös tunnetaan piirtokirjoituksesta noin vuodelta 238–221 eaa. Myöhempinä aikoina kaupunki mainitaan vain harvoin. Se taantui 100-luvulla eaa. kilikialaisten merirosvojen lisääntyneen toiminnan vuoksi, ja on saattanut olla jossakin vaiheessa hylättynäkin. Arkeologisten löytöjen perusteella paikalla oli asutusta roomalaisella kaudella aina 200- tai 300-luvulle jaa. saakka, vaikkakin se saattoi olla loppuaikana lähinnä Anemurionin alainen kylä. Nykyinen Bozyazı kehittyi myöhemmin antiikin aikaisen kaupungin paikan viereen. Nagidoksen paikka tunnistettiin vuonna 1891. Ensimmäisiä arkeologisia kaivauksia paikalla suorittivat ruotsalaiset 1930-luvulla. Vuonna 1986 paikalla suoritetttiin pelastuskaivauksia. Rakennukset ja löydökset Nagidoksen kaupungin jäänteitä on säilynyt ennen kaikkea sen akropoliilla. Kaupunki oli ympäröity muurilla, joka ajoitetaan 400–300-luvuille eaa. Siinä on sekä polygonista että tasakivistä muurausta ja sitä oli vahvistettu suorakulmaisilla bastioneilla. Muuria on säilynyt paikoitellen lähes parin metrin korkeudelta. Kaupungin sisäosissa on samanlaista muurirakennetta, mutta rakennuksia ei ole tunnistettavissa. Suuri osa rakennusjäänteistä ajoittuu roomalaiselle kaudelle. Myös Nagidussan saarella on paljon raunioita ennen kaikkea myöhäisantiikin ajalta, sekä myös osmaniaikaisen linnoituksen rauniot. Kaupungin ympäriltä on löydetty useita hautoja, joista on löydetty hautaukseen käytettyjä sarkofageja ja hydrioita. Antiikin aikaisen tien jäänteitä on löydetty kaupungin läheiseltä tasangolta. Kaupungin lyömien rahojen perusteella sen tärkein kultti oli omistettu Afroditelle, ja näin kaupungissa oli oletettavasti tälle omistettu pyhäkkö. Lähteet