Västmanlandin lääni

Västmanlandin lääni, aiemmin myös Västeråsin lääni (ruots. Västmanlands län) on lääni Mälarenin luoteis- ja Hjälmarenin pohjoispuolella Keski-Ruotsissa. Lääni kattaa pääosan Västmanlandin maakunnasta. Lisäksi siihen kuuluu pieniä alueita naapurimaakunnista: Närkestä Götlunda, Uplannista Tärna sekä Södermanlandista Kung Karl ja Torpa. Lisäksi lääniin kuuluu osa Taalainmaan maakunnasta. Läänin pääkaupunki on Västerås. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västmanlandin läänin vaalipiirin. Vuonna 2007 läänissä oli 1 025,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,9 prosenttia läänin maapinta-alasta. Läänijaon kehitys Västmanlandin lääni perustettiin vuonna 1634. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajat eivät muuttuneet. Sen sijaan 1970-luvun kuntauudistuksessa lääniin liitettiin Götlundan seurakunta Örebron läänistä ja läänistä siirrettiin pois Fjärdhundran maalaiskunta Uppsalan lääniin. Vuoden 2007 alusta Uppsalan lääniin liitettiin vielä Hebyn kunta, joka ei kuulunut Västmanlandin, vaan Uplannin maakuntaan. Vaakuna Vaakunaselitys: Hopeisessa kentässä sininen kolmihuippuinen vuori, josta nousee kolme punaista liekkiä. (Ruotsiksi I fält av silver ett blått, uppskjutande treberg med tre röda lågor.) Lääninhallitus oli käyttänyt Västmanlandin maakuntavaakunaa, vaikka maakunta ja lääni eivät täysin vastaa toisiaan. Maakuntavaakuna vahvistettiin läänin vaakunaksi vuonna 1943. Maantiedettä Suurimmat taajamat Vuonna 2010 Västmanlandin läänissä sijaitsi 40 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa. Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Elinkeinot Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon. Valtiopäivävaalit Västmanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västmanlandin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 8 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen. Yhteensä vaalipiiristä valittiin 11 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos. Maakäräjäkunta Västmanlandin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västmanlandin läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa. Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västmanlandin lääni on jaettu seuraaviin 2 vaalipiiriin: Östra valkretsen (43 kiinteää paikkaa) Västra valkretsen (26 kiinteää paikkaa) Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 77 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos. Läänin kunnat Västmanlandin läänissä on nykyään 10 kuntaa. Niiden lisäksi Hebyn kunta kuului aiemmin Västmanlandin lääniin, mutta nykyään se kuuluu Uppsalan lääniin. Västeråsin kunta on yksi niistä Ruotsin kunnista, joka on ottanut kaupunkinimityksen uudelleen käyttöön. Väestönkehitys Vuoden 2011 lopussa 22,0 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 16,5 prosenttia oli syntynyt ulkomailla. Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 11 425 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,5 prosenttia läänin väestöstä. Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään Uppsalan lääniin kuuluva Hebyn kunta. Kyseisten tietojen mukaan 11,0 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 16 461 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 6,4 prosenttia läänin väestöstä. Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 187 216 kruunua. Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 0–17-vuotiaat: 19,8 % 18–64-vuotiaat: 59,7 % 65 vuotta täyttäneet: 20,6 % Väestö maakunnittain Västmanlandin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 254 257 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti: Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain. Katso myös Örebron lääni Västmanland Lähteet Aiheesta muualla Länsstyrelsen i Västmanlands län (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) Regionfakta – Fakta och perspektiv om Västmanlands län (ruotsiksi) WestmannaTurism - information om boende, jobb och turism i Västmanlands län (ruotsiksi)