Skogskapellet

Skogskapellet ble tegnet av Gunnar Asplund og ble oppført i 1919-1920 som det første kapellet på Skogskirkegården i Stockholm. Skogskirkegården ble innviet i 1920 og er i dag et av Sveriges verdensarvsteder. Bakgrunn Til å begynne med tegnet Asplund et steinkapell men fikk beskjed om at det ble for dyrt og at han måtte endre det. I mellomtiden rakk Asplund å dra på bryllupsreise til Danmark og besøkte da det lille 1700-tallslottet Liselund Slot på øya Møn i Danmark som Skogskapellet og dets omgivelser har tydelige likhetstrekk med - et enkelt trekapell plassert midt i skogen. Utforming og utsmykning Forhallen bæres av tolv søyler (like mange som apostlene). Kapellet er plassert midt i skogen, ganske mørkt. Taket er et svart tjæret, valmet spontak, som står i sterke kontrast til de hvite søylene og de hvite veggene. Inngangen til kapellet går gjennom en jernbeslått port og en sirlig sprinkelgrind ved forhallen, et skritts opphold innen man når katafalken. Skogskapellet er gjennomtenkt til i minste detalj og inneholder mange detaljer og symboler. For eksempel er nøkkelhullet i døren øyet på en hodeskalle som åpner opp for døden. Også smijernsgrinden inneholder mange kristne symbol. Kapellets eneste utvendige utsmykning er Carl Milles lille skulptur Dødsengelen som finnes på taket over inngangen. Originalen er lagd i delvis forgylt kopperplate, men etter flere tyveriforsøk har skulpturen blitt erstattet med en avstøpning i komposittmateriale. Inne i kapellet finnes en lyskuppel med et rundt glassvindu i åtte deler, som indirekte lys strømmer inn gjennom. Det kuppellformede taket bæres opp av åtte søyler i dorisk orden og det indre formspråket er helt skilt fra det ytre. Faste benker mangler og har blitt erstattet av lette stoler i gustaviansk stil, tegnet av Asplund. Det finnes også et alter. Det opprinnelige altermaleriet, utført av Gunnar Torhamn, er stjålet og har blitt erstattet av et landskapsmaleri malt av Peter Frie. Kapellet måler 9 x 11 meter og er ment for maksimalt 35 personer, som et stykke inn på 1920-tallet viste seg ikke rekke, hvoretter man lot bygge Uppståndelsekapellet som sto ferdig 1925. Skogskapellet har tydelige likhetstrekk med det lille 1700-tallslottet Liselund i Danmark som Asplund beundret. Her har Asplund i en klassisk, tidløs arkitektur forent profan og sakral bygningskunst. Gunnar Asplund skrev i tidsskriftet Arkitektur: «Underordnat är den redan nu - under skogen. Behovet medgav inte en byggnadskropp tillräckligt stor för ett monumentalt framträdande ur naturen. Därför pressades - undvikande mellanting - till att helt blygsamt underordnar sig den, smyga sig in i den. Så resar sig furor och granar över taken till byggnadens dubbla höjd. Utifrån ser man mellan stammarna endast de gråvita väggytorna och mot takets svarta spån Carl Milles’ vackra koppardrivna, guldglimmande dödsängel. Från skogsvägen kommer man rakt in i den av 12 kolonner burna förhallen där jordfästningsföljet samlas och väntar. De järnbeslagna portar slås upp och man skymtar genom den inre gallerporten kapellets ljusa rymd.» Noen meter fra kapellet ligger bårehuset, ment for dem som skal begraves samme dag. Det utformet Asplund som et hvelv dekket med jord som fører tankene hen til en jordkjeller, men her symboliserer bygningen en gravhaug. Gravhaugens organiske jordform står i kontrast til Skogskapellets distinkte pyramideform. Bilder Referanser Litteratur Caldenby, Claes; Hultin, Olof; Acking, Carl-Axel, red (1985). Asplund. Stockholm: Arkitektur förlag i samarbete med Arkitekturmuseet. Libris 7754397. ISBN 91-86050-11-7 Eksterne lenker Skogskyrkogården - Skogskapellet