Gävleborgin lääni

Gävleborgin lääni (ruots. Gävleborgs län) on lääni Selkämeren länsirannikolla Norlannissa Ruotsissa. Lääniin kuuluu lähes koko Gästriklandin maakunta (paitsi pieni alue Söderforsin pitäjästä) ja melkein koko Hälsingland (lukuun ottamatta Ytterhogdalin ja Ängersjön pitäjiä). Lisäksi lääniin kuuluu pieni osa Taalainmaan maakuntaa (Hamran seurakunta Orsan suomalaismetsien alueelta). Läänin pääkaupunki ja suurin taajama on Gävle aivan läänin etelärannikolla. Gävlen kunta on myös läänin väkimäärältään suurin kunta. Vuonna 2007 läänissä oli 686,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,8 prosenttia läänin maapinta-alasta. Historia Gävleborgin lääni perustettiin vuonna 1762 erottamalla Gästriklandin, Hälsinglandin ja Härjedalenin maakunnat silloisesta Västernorrlandin läänistä. Härjedalenin maakunta liitettiin vuonna 1810 tuolloin perustettuun Jämtlandin lääniin. Västernorrlandin läänin artikkelissa on kerrottu tarkemmin lääninjaon kehityksesta alueella. Vaakuna Vaakunaselitys: Neliöosaisen kilven I ja IV kentissä Gästriklandin vaakuna, II ja III kentissä Hälsinglandin vaakuna. (Ruotsiksi Kvadrerad sköld, i fält I och IV Gästriklands vapen, fält II och III Hälsinglands.) Aluksi lääninhallitus käytti maakuntavaakunoita kaksijakoisessa kilvessä. Kun vaakuna vahvistettiin läänin käyttöön vuonna 1938, valittiin kaksijakoisen kilven sijaan nelijakoinen kilpi. Vaikka lääniin kuuluu pieni osa Taalainmaata, niin sitä ei ole huomioitu vaakunassa. Maantiedettä Suurimmat taajamat Vuonna 2010 Gävleborgin läänissä sijaitsi 87 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa. Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu. Elinkeinot Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon. Valtiopäivävaalit Gävleborgin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Gävleborgin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 10 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen. Yhteensä vaalipiiristä valittiin 12 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos. Maakäräjät Gävleborgin läänissä toimii Gävleborgin läänin maakäräjät. Ruotsissa maakäräjät vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjät huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa. Maakäräjät perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjävaltuusto (ruots. landstingsfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Gävleborgin lääni on jaettu seuraaviin 4 vaalipiiriin: Västra gästrikland (13 kiinteää paikkaa) Östra gästrikland (23 kiinteää paikkaa) Norra hälsingland (16 kiinteää paikkaa) Södra hälsingland (15 kiinteää paikkaa) Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Maakäräjävaltuustossa on yhteensä kaikkiaan 75 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjävaalien tulos. Muiden puolueiden äänistä Sjukvårdspartiet Gävleborg sai 5,84 %, mikä oikeutti 4 paikkaan maakäräjäkvaltuustossa. Muut puolueet saivat 0,18 % äänistä, mikä ei oikeuttanut paikkoihin maakäräjävaltuustossa. Läänin kunnat Gävleborgin lääniin kuuluu nykyään 10 kuntaa: Väestönkehitys Vuoden 2011 lopussa 11,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,1 prosenttia oli syntynyt ulkomailla. Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 4 415 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,7 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 5 777 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia läänin väestöstä. Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 180 240 kruunua. Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 0–17-vuotiaat: 18,8 % 18–64-vuotiaat: 59,1 % 65 vuotta täyttäneet: 22,1 % Väestö maakunnittain Gävleborgin läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 276 130 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti: Kaikki maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain. Katso myös Gästrikland Hälsingland Härjedalen Västernorrlandin lääni Jämtlandin lääni Gävleborgin läänin kuntien vaakunat Lähteet Kirjallisuutta Höglin, Stefan: Agrarhistorisk landskapsanalys över Gävleborgs län. Riksantikvarieämbetet, 1998. ISSN 1403-1493 Julkaisun verkkoversio (PDF). (ruotsiksi) Aiheesta muualla Länsstyrelsen i Gävleborgs län (ruotsiksi) Region Gävleborg (ruotsiksi) Landstinget Gävleborg (ruotsiksi) Regionfakta – Fakta och perspektiv om Gävleborgs län (ruotsiksi)