Zviedrija

Zviedrija (zviedru: Sverige), oficiāli Zviedrijas Karaliste (Konungariket Sverige), ir valsts Ziemeļeiropā, kura atrodas Skandināvijas pussalas austrumu un dienvidu daļā. Ziemeļos un rietumos robežojas ar Norvēģiju, ziemeļaustrumos ar Somiju, dienvidos un austrumos atrodas Baltijas jūra, austrumos — Botnijas līcis. Dienvidos to ar Dāniju savieno Ēresunda tilts. Zviedrijai pieder divas lielas salas Baltijas jūrā — Gotlande un Ēlande. Zviedrijas platība ir gandrīz 450 000 km², tādējādi tā ir trešā lielākā valsts Eiropas Savienībā pēc platības. Zviedrijā dzīvo vairāk nekā 10,5 miljoni iedzīvotāju. Valstī ir zems iedzīvotāju blīvums, tas ir, 20 cilvēki uz km². Valsts dienvidu pusē blīvums ir daudz augstāks nekā ziemeļos. Aptuveni 85% iedzīvotāju dzīvo pilsētās, un ir paredzams, ka šis procents turpinās augt urbanizācijas dēļ. Zviedrijas galvaspilsēta ir Stokholma, kura vienlaicīgi ir arī lielākā pilsēta valstī. Nākamās lielākās pilsētas ir Gēteborga un Malme. Zviedrija ir vienīgā valsts pasaulē, kur zīmju valoda ir oficiāla valsts valoda. Zviedrijā ir konstitucionālā monarhija ar parlamentāru valdības sistēmu. Zviedrija ir augsti attīstīta viennacionāla valsts. Pēc tautas attīstības indeksa Zviedrija ir septītā labākā valsts pasaulē. Zviedrija Eiropas Savienībā ir kopš 1995. gada 1. janvāra. Tā ir arī OECD dalībvalsts. 2022. gada 29. jūnijā NATO samitā Madridē dalībvalstu līderi pieņēma lēmumu oficiāli uzaicināt Zviedriju un Somiju kļūt par Ziemeļatlantijas alianses dalībvalstīm. 2024. gada 7. martā Zviedrija kļuva par 32. NATO dalībvalsti. Vēsture Zviedrija kā neatkarīga un apvienota valsts radās tikai pēc viduslaiku beigām 16. gadsimtā. 17. gadsimtā tā ievērojami paplašināja savas teritorijas, izveidojot Zviedrijas impēriju. Lielākā daļa no iekarotajām teritorijām ārpus Skandināvijas pussalas tika zaudētas 18. un 19. gadsimtā. 1809. gadā austrumu daļu, kur mūsdienās atrodas Somija, okupēja Krievijas Impērija. Pēdējais karš, kurā zviedri tieši iesaistījās, notika 1814. gadā, kad tā karoja ar Norvēģiju. Kopš tā laika zviedri centās ieturēt neitrālu un miermīlīgu nostāju jebkurā karadarbībā, un tikai 2022. gada Krievijas iebrukums Ukrainā lika tai atteikties no tradicionālās neitralitātes un pievienoties NATO militārajam blokam. Ģeogrāfija Zviedrija ir valsts Ziemeļeiropā, precīzāk, Skandināvijas pussalas austrumu un dienvidu daļā. Zviedrijas platība ir 449 964 km², tādēļ pēc platības Zviedrija ir piektā lielākā valsts Eiropā. Rietumos Zviedrija robežojas ar Norvēģiju (robežas garums 1619 km), ziemeļaustrumos ar Somiju (614 km), bet austrumos un dienvidos to apskalo Baltijas jūra un Botnijas līcis. Zviedriju no Dānijas dienvidos šķir Skageraks, Kategats un Ēresunds. Klimats Neskatoties uz to, ka Zviedrija atrodas ziemeļos, tajā valda mērēnās joslas klimats, galvenokārt, pateicoties Golfa straumei. Klimatu ietekmē arī Atlantijas okeāna tuvums. Administratīvais iedalījums Līdz 1634. gadam — zemes un provinces (landsdelar un landskap). Pēc 1634. gada — lēnes (län). Politika Zviedrijā ir konstitucionālā monarhija, taču karalis pilda vienīgi reprezentatīvu lomu. Likumdevēja vara pieder vienpalātas parlamentam — Riksdagam ar 349 deputātiem. Vēlēšanas notiek reizi četros gados. Demogrāfija Pēc 2015. gada tautas skaitīšanas datiem Zviedrijā bija 9 658 301 iedzīvotājs. 2012. gadā 1,9 miljoni (20,1%) Zviedrijas iedzīvotāju bija ārzemju izcelsmes (dzimuši ārvalstīs vai arī abi vecāki dzimuši ārvalstīs). 2,38% Zviedrijas iedzīvotāju bija Somijas izcelsmes, 2,06% bijušās Dienvidslāvijas, 1,74% — Irākas, 0,91% — Polijas un 0,84% — Irānas. 2021. gadā 53,9% Zviedrijas iedzīvotāju bija luterāņi, 2% ir katoļi un 5% — musulmaņi. Valoda Oficiālā valoda Zviedrijā ir zviedru valoda. Tā ir indoeiropiešu valodu saimes ģermāņu valodu grupas valoda. Tā ir oficiālā valoda Zviedrijā un Somijā (līdzās somu valodai). Zviedrijā ir atzītas piecas oficiālās mazākumtautību valodas — somu, sāmu, romu, jidišs un meankieli (somu valodas dialekts). Pilsētas Lielākās pilsētas ir Stokholma, Gēteborga un Malme. Tautsaimniecība Zviedrija pazīstama ar saviem liberālajiem sabiedriskajiem uzskatiem un sociāldemokrātu labklājības valsts modeli. Pazīstamākie šīs valsts zīmoli ir IKEA, Volvo, Ericsson, Absolut Vodka. Sports Zviedrijā vispopulārākie sporta veidi ir futbols un hokejs. Sievietēm augstā cieņā ir zirgu sports. Bez šiem sporta veidiem populāri ir arī golfs, vieglatlētika, rokasbumba un florbols. Zviedrija diezgan bieži Pasaules hokeja čempionātos izcīna medaļas. 2006. gada Pasaules hokeja čempionātā Zviedrija izcīnīja zelta medaļas, bet 2009. un 2010. gada Pasaules hokeja čempionātā Zviedrija izcīnīja bronzas medaļas. Kā arī 2017. gada čempionātā gūstot atkal zelta medaļas. Skatīt arī Ziemeļvalstis UNESCO Pasaules mantojuma vietas Zviedrijā Zviedrijas valdnieku uzskaitījums Zviedrijas premjerministru uzskaitījums Atsauces un piezīmes Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zviedrija. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski) Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski) Ukrainas vēstures enciklopēdijas raksts (ukrainiski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski) Enciklopēdijas Krugosvet raksts (krieviski)