Skövden kunta

Skövden kunta (ruots. Skövde kommun) on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Skövde. Kunnan maapinta-ala on 673,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 016 henkeä (31.12.2021). Vuonna 2007 kunnassa oli 235,51 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta. Kuntajaon kehitys Nykyinen Skövden kunta koostuu vanhasta Skövden kaupungista ja 28 entisestä maalaiskunnasta. Ensimmäinen kuntaliitos tapahtui vuonna 1914, jolloin Skövden maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat": Binneberg (Binneberg, Väring, Locketorp, Horn, Frösve ja Säter) Skultorp (Hagelberg, Häggum, Norra Kyrketorp, Rådene ja Sjogerstad) Tidan (Vad, Flistad ja Götlunda) Timmersdala (Timmersdala, Berg, Böja ja Lerdala) Värsås (Värsås, Edåsa, Forsby, Ljunghem, Mofalla, Sventorp ja Varola) Lisäksi Skövden kaupunkiin liitettiin aiemmat kunnat Ryd, Våmb ja Öm. Nykyinen Skövden kunta muodostettiin yhdistämällä kaupunki ja edellä mainitut viisi maalaiskuntaa vuonna 1971. Ainoa poikkeus oli Värsåsiin kuulunut Mofallan seurakunta, joka liitettiin Hjon kuntaan. Vaakuna Skövden kaupungin ja Skövden kunnan vaakunan kuva-aiheena on perinteisesti ollut kaupungin suojeluspyhimys, Pyhä Elin Skövdeläinen, jonka kuva oli jo vanhimmassa tunnetussa Skövden kaupungin sinetissä vuodelta 1591. Vuonna 2001 kaupungin 600-vuotisjuhlien yhteydessä vaakunaa hieman muokattiin ja yksinkertaistettiin. Väestönkehitys Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa. Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 153 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä. Vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 769 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vuonna 1971 arvioitiin jopa joka viidennen skövdeläisen olleen suomalaisia, suurimpana työnantajana Volvon moottoritehdas jonka työntekijöistä noin 30 prosenttia oli suomalaisia. Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 190 649 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 69 000 kruunua. Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 0–17-vuotiaat: 19,5 % 18–64-vuotiaat: 62,3 % 65 vuotta täyttäneet: 18,2 % Elinkeinot Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon. Taajamat Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 594 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Pientaajamat Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat: Berg Böja Ekhagen och Källbacka Fjället Flistad Grevagårdsbyn Kvarnabacken Nybo Truvet Yttersöra Entiset pientaajamat Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010: Aspö Björnasäter + Yttersöra Grönhult (norr om Djursätra) Horn Locketorp Kunnanvaltuusto Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Skövden kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin: Skövde Norra (30 valtuutettua) Skövde Södra (31 valtuutettua) Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Skövden kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Piirit Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin: Bergin piiri (Länsi-Götanmaa) Binnebergin piiri Böjan piiri Flistadin piiri (Länsi-Götanmaa) Forsbyn piiri Frösven piiri Götlundan piiri (Länsi-Götanmaa) Hagelbergin piiri Hornin piiri (Länsi-Götanmaa) Häggumin piiri Lerdalan piiri Locketorpin piiri Norra Kyrketorpin piiri Rydin piiri (Länsi-Götanmaa) Sjogerstad-Rådenen piiri Skövden piiri Sventorpin piiri Säterin piiri (Länsi-Götanmaa) Timmersdalan piiri Vadin piiri Varolan piiri Vretenin piiri Våmbin piiri Väringin piiri Värsåsin piiri Seurakunnat Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat: Skövde Våmb Ryd Skultorp Sventorp-Forsby Värsås-Varola-Vreten Väring Frösve Berg Götlunda Historialliset seurakunnat Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin. Berg Binneberg Böja Edåsa Flistad Forsby Frösve Götlunda Hagelberg Horn Häggum Lerdala Ljunghem Locketorp Norra Kyrketorp (Hene, Kyrketorp) Regumatorp* Ryd Rådene Sjogerstad Skövde (Skövde stadsförsamling) Skövde landsförsamling* Suntetorp* Sventorp Säter Timmersdala Vad Varola Våmb (Vårfruhem) Väring Värsås Öm* Kirkot Lähteet Aiheesta muualla Skövden kunnan kotisivut (ruotsiksi)