Gotska Sandön

Gotska Sandön (rootsi keeles 'Gotlandi liivasaar') on asustamata Rootsi saar Ojamaast põhja pool Läänemeres. Saar on umbes 9 km pikk, 6 km lai ja kogupindalaga umbes 36 km² ning asub 38 km kaugusel lähimast teisest (Fårö) saarest. Halduslikult kuulub saar Ojamaa lääni. Saare ajutised asukad elatusid kuni 19. sajandi alguseni peamiselt mereröövist ja madalikule jooksnud laevavrakkide rüüstamisest. Alates 1909. aastast on saarel Gotska Sandöni rahvuspark, mis alates 1963 aastast hõlmab kogu saart ja mida laiendati veelgi 1988. aastal. Praegu elavad saarel ainult majakavaht ja rahvuspargi ametnikud. Saare loodetipus asub kirik, Gotska Sandöni kabel. 2019. aasta seisuga[update] asub Gotska Sandöni kabel koos Fårö kirikuga Fårö kihelkonnas Norra Ojamaa pastoraadis. Suvisel ajal toimuvad regulaarsed laevareisid Fårö saarelt ja mandrilt Nynäshamnist. Loodus Saar koosneb peamiselt liivast, seal domineerivad rannad, luited ja eriti männimetsad. Kui välja arvata hallhüljeste koloonia, pole saar suuremate loomade poolest kuigi rikas. Imetajatest on siin veel valgejänesed ja nahkhiired. Saarel elab aga palju haruldasi putukaid ja taimi, sealhulgas püstine hiirehernes ja mitmed käpalised. Kliima Vaatamata eraldatusele maismaast, on Gotska Sandöni mereline kliima oma laiuskraadide kohta soe. Skandinaavia poolsaar läänes, Ojamaa lõunas ning idapoolne maismaa Eestis ja Lätis aitavad kaasa soojematele suvedele ja sagedasele talvekülmale, andes saarele palju laiema temperatuurivarieeruvuse, kui on näiteks samamoodi eraldatud Fair Isle saarel, mis asub ühe kraadi võrra põhja pool Šotimaa rannikust veidi kaugemal. Hoolimata laiast temperatuurivahemikust on suvised kuumalained Lõuna-Rootsi kohta jahedad ja talveööd riigi pehmeimad. Gotska Sandöni kliimale on omane hooajaline nihe: hoolimata vähenevast päikesepaistest on august palju soojem kui juuni, märtsikuu päevad on aga pikemad ja külmemad kui detsembris. Viited