Borlängen kunta

Borlängen kunta (ruots. Borlänge kommun) on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Borlänge. Kunnan maapinta-ala on 583,92 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 52 394 henkeä (31.12.2020). Borlänge on entisen Jyväskylän maalaiskunnan ystävyyskunta. Daljoki virtaa Borlängen läpi. Vuonna 2007 kunnassa oli 69,53 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta. Kuntajaon kehitys Vuonna 1891 Stora Tunan maalaiskuntaan perustettiin Borlängen taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1898 se erotettiin maalaiskunnasta Borlängen kauppalaksi. Stora Tunaan perustettiin vuonna 1925 toinen taajaväkinen yhdyskunta, Domnarvet. Se erotettiin vuonna 1929 omaksi maalaiskunnaksi. Borlängen kauppala ja Domnarvetin maalaiskunta yhdistettiin vuonna 1944 Borlängen kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Torsångin maalaiskunta liitettiin Stora Tunan maalaiskuntaan. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Borlängen kunta yhdistämällä Borlängen kaupunki ja Stora Tunan maalaiskunta. Vaakuna Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Domnarvetin maalaiskunnalle. Myös Borlängen kauppalalla sekä Torsångin ja Stora Tunan maalaiskunnilla oli oma vaakunansa. Väestönkehitys Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa. Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 679 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 275 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 60 000 kruunua. Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 0–17-vuotiaat: 20,7 % 18–64-vuotiaat: 60,4 % 65 vuotta täyttäneet: 18,9 % Elinkeinot Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon. Taajamat Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 712 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Entiset taajamat Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia: Matsknutsgårdarna Romme Tuna Hästberg Tylla Luettelossa mainituista taajamista Matsknutsgårdarna ja Romme ovat sittemmin kasvaneet yhteen Borlängen taajaman kanssa. Pientaajamat Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat: Baggbo Bomsarvet + Blecktorp + Gerbergärd Dalsjö Fagerbacken Fjäkelmyra + Åby Floda + Bäck Grevbo Kyna Lindan + Baggarvet Rämshyttan Skärsjö Strandbro Tuna-Hästberg* Västansjö + Långsjö Ängesgårdarna + Täktgårdarna Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tuna-Hästberg kuuluu osin myös Ludvikan kuntaan. Entiset pientaajamat Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010: Backgården Hovgården Murbo + Hinsbo Norr Amsberg Kunnanvaltuusto Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Borlängen kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin: Borlänge Första (31 valtuutettua) Borlänge Andra (30 valtuutettua) Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Borlängen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Piirit Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin: Stora Tunan piiri Torsångin piiri Seurakunnat Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat: Stora Tuna Torsång Historialliset seurakunnat Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin. Amsberg* Borlänge kbfd (Borlänge och Domnarvets kbfd) Stora Tuna (Tuna) Stora Tuna kbfd Torsång Kirkot Lähteet Aiheesta muualla Borlängen kunnan kotisivut (Arkistoitu – Internet Archive)