Öölannin silta

Öölannin silta (ruots. Ölandsbron) on Kalmarinsalmen ylittävä teräsbetoninen silta Kalmarin kunnan ja Öölannin saaren välillä Ruotsissa. Sen yli kulkee seututie (länsväg) numero 137 Kalmarista Färjestadeniin. Sillan rakennustyöt aloitettiin vuonna 1967, ja se vihittiin käyttöön 30. syyskuuta 1972. Silta oli Euroopan pisin silta vuoteen 1998, jolloin Portugalin Vasco da Gama -silta valmistui. Öölannin sillan kokonaispituus on 6 072 metriä. Rakentaminen Sillan rakentaminen oli keskusteluissa ja suunnitelmissa vuosikymmeniä. Ensimmäinen varteenotettava ehdotus tehtiin 1932, mutta vasta 1966 Ruotsin valtiopäivät teki päätöksen siltahankkeista, joihin kuului myös Öölannin sillan rakentaminen. Sillan sai rakentaakseen ruotsalainen rakennusliike Skånska Cementgjuteriet, nykyinen Skanska. Peruskivi muurattiin joulukuussa 1967 ja rakennusurakka oli valmis 1972. Silta tuli maksamaan 80,1 miljoonaa kruunua, liittymineen yhteensä 86,3 milj. kruunua. Koko Öölanninväylä siltoineen ja molemmissa päissä olevine eritasoliittymineen ja muine tiejärjestelyineen maksoi kaiken kaikkiaan 99 milj. kruunua. Silta avattiin liikenteelle 30. syyskuuta 1972. Sen vihki käyttöön Ruotsin kruununprinssi, tuleva kuningas Kaarle XVI Kustaa. Öölannin silta oli valmistuessaan Euroopan pisin silta. Sen ohitti vasta Vasco da Gama -silta Portugalissa, kun se valmistui 1998. Öölannin silta on edelleen Ruotsin pisin silta – Ruotsin ja Tanskan yhdistävä Juutinrauman silta on pidempi, mutta sen Ruotsin puolella oleva osuus on Öölannin siltaa lyhyempi. Mitat ja rakenne Öölannin silta on rakennettu teräsbetonista. Sen kokonaispituus on 6 072 metriä, hyötyleveys 13 metriä ja siinä on 156 välitukea. Sillalla ajoradan suurin korkeus merenpinnasta on 41,69 metriä ja pienin 6,65 metriä. Silta koostuu rakenteellisesti kolmesta osasta: matala osuus mantereen puoleisessa päässä on 810 metriä pitkä ja 23-aukkoinen. Suurin osa siitä kulkee Svinö-nimisen saaren yllä. Kalmarinsalmen syväväylän ylittävä osa on 910 metriä pitkä ja siinä on kahdeksan aukkoa. Tämän osan suurin aukko on 130 metriä, jossa 80 metrin matkalla on sillan suurin alituskorkeus 36 metriä. Sillan korkea osuus on jälkijännitetty kotelopalkkisilta. matala osuus Öölannin puoleisessa päässä on pituudeltaan 4 361 metriä ja siinä on 124 aukkoa. Molemmat matalat osat ovat tavanomaisia jatkuvia palkkisiltoja, niiden jännevälit ovat 35,12-metrisiä. Liikenne Sillan keskimääräinen vuorokausiliikenne vuonna 2012 oli hieman yli 17 000 ajoneuvoa, joista kuorma-autoja oli noin 840. Kesä–elokuun liikenne oli noin 70 prosenttia vilkkaampaa kuin muiden kuukausien liikenne, kuorma-autojen määrä kasvoi kesäksi yli 80 prosenttia. Öölannin sillan keskimääräinen vuorokausiliikenne vuonna 2012: Vilkkaan liikenteen ja kohonneiden nopeuksien takia sillalla ei enää sallita turvallisuussyistä polkupyörä- eikä jalankulkuliikennettä eli sillan voi ylittää vain moottoriajoneuvolla. Kalmarin lääninhallitus kielsi Tielaitoksen esityksestä jalankulun ja pyöräilyn sillalla joulukuussa 2009, kielto on voimassa toistaiseksi. Kesäkuukausina pyörät voi kuljettaa salmen yli joko lautalla tai tarkoitukseen varustellulla polkupyöräbussilla. Maksua vastaan ja tilan salliessa pyöriä voi kuljettaa myös tavallisilla linja-autovuoroilla. Pyörälautta kuljettaa myös jalankulkijoita. Liikenteen ohjaus Öölannin sillalla on ollut vuodesta 2006 lähtien niin sanottu vaihtuva liikenteenohjaus, jossa suurin sallittu nopeus säätyy automaattisesti. Nopeusrajoitus sillalla on joko 90, 80 tai 70 kilometriä tunnissa riippuen liikenteen määrästä sekä sää- ja keliolosuhteista. Poikkeuksellisen vaikeissa olosuhteissa sallittu nopeus voidaan laskea 60 tai 50 kilometriin tunnissa. Jos sillalle on muodostunut jonoa tai liikenteen jonoutumista on odotettavissa, nopeusrajoitus voidaan laskea 50 kilometriin tunnissa. Liikenne sillalla voidaan rajoittaa myös osittain. Vuoden 2013 joulukuun alussa Ruotsia koetelleen Sven-myrskyn takia raskasta liikennettä ei päästetty sillalle. Liikennemelu Sillalta kantautuva liikennemelu on koettu häiritseväksi erityisesti Öölannin puolella Möllstorpissa. Ruotsin tielaitos oli haluton rakentamaan meluesteitä, koska niitä ei vaadittu sillan rakentamisaikana 1960–1970-lukujen taitteessa. Silloinen Ruotsin ympäristötuomioistuin (miljödomstol) määräsi alkuvuonna 2006 tielaitoksen esittämään suunnitelmat ja kustannusarviot meluntorjuntavaihtoehdoista. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Öölannin silta Wikimedia Commonsissa Öölannin silta Ruotsin Trafikverketin www-sivulla (Arkistoitu – Internet Archive) (ruotsiksi) Öölannin silta Structuraessa (englanniksi)