Philips

Koninklijke Philips N.V., lyhyemmin Philips, on nykyisin terveysteknologiaan keskittynyt alankomaalainen suuryritys. Vuonna 2024 yritys saavutti 18,0 miljardin euron liikevaihdon ja sen palveluksessa oli yli 67 000 henkilöä 71 maassa. Philipsin keskushallinto sijaitsee Amsterdamissa, mutta monet yrityksen toiminnot keskittyvät edelleen Eindhoveniin, jossa yritys perustettiin. Philips on tunnettu kulutuselektroniikasta, kodinkoneista ja valaistuksesta, mutta yrityksen nykyinen päätoimiala on terveysteknologia. Philipsin toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2022 Roy Jakobs. Philipsillä on noin 50 500 voimassa olevaa patenttia. Historia Philipsin perustivat vuonna 1891 Alankomaiden Eindhovenissa Frederik ja Gerard Philips. Yrityksen alkuperäisenä toimialana oli valmistaa hehkulamppuja ”ja muita sähköteknillisiä laitteita”. Aluksi toiminta painottui hiililankalamppujen tuotantoon. 1900-luvun alkaessa Philips kuului jo Euroopan suurimpiin lamppujen valmistajiin. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yritys alkoi laajentaa toimialaansa. Philips alkoi valmistaa röntgenputkia lääketieteellisiin tarkoituksiin sekä kinotekniikkaa (elokuvaprojektoreita ja niiden oheislaitteita) vuonna 1918, aloitti radioiden tuotannon vuonna 1927 ja esitteli ensimmäisen Philishave-sähköparranajokoneensa vuonna 1939. Saksan hyökätessä Alankomaihin vuonna 1940 Philipsin johtajat siirtyivät Yhdysvaltoihin, josta he johtivat yrityksen toimintaa sodan ajan. Philipsin kehittämästä C-kasetista (1963) tuli menestystuote, samoin kuin Philipsin yhteistyössä Sonyn kanssa kehittämästä CD-levystä (1983). Pioneerin kanssa yhteistyössä kehittämän Laserdiscin (1972) suosio jäi kuitenkin rajoitetummaksi. Philipsin ja Grundigin videonauhuristandardiksi esittämä Video 2000 hävisi kilpailun VHS:lle. Philipsin Sonyn MiniDiscin kilpailijaksi tarjoama digitaalinen äänikasettiformaatti Digital Compact Cassette (1992) jäi flopiksi, sillä markkinat olivat valmiit siirtymään uuteen tallennusmuotoon odotettua paremmin. Elokuussa 2006 Philips ilmoitti sopineensa puolijohdeliiketoimintojensa myynnistä pidättäen itsellään vain vähemmistöosuuden muodostettavaan yhtiöön. Puolijohteet-yksikön (Philips Semiconductors) myyntihinta vuonna 2005 oli 4,6 miljardia euroa, ja sillä oli noin 37 000 työntekijää. Kauppa oli osa Philipsin pyrkimystä irrottautua toimialoilta, joilla esiintyy voimakasta kausivaihtelua, ja profiloitua terveydenhuollon ja elämäntyylin ratkaisujen toimittajaksi. Uusi puolijohdeyhtiö irrotettiin Philipsistä 29. syyskuuta 2006, ja se sai nimekseen NXP Semiconductors. Vuoden 2008 alussa Philips muodosti aikaisemmasta neljästä tuotedivisioonasta kolme sektoria: Philips Healthcare (aikaisempi Philips Medical Systems), Philips Lighting ja Philips Consumer Lifestyle (aikaisemmat Philips Consumer Electronics ja Philips Domestic Appliances and Personal Care). Tammikuussa 2013 Philips ilmoitti sopineensa audio- ja videolaitetuotantonsa myynnistä japanilaiselle Funaille. Yritys oli jo aiemmin siirtänyt televisiotuotantonsa hongkongilaisen TPV:n kanssa muodostettuun yhteisyritykseen. Toukokuussa 2013 Philipsin yhtiökokous hyväksyi Electronics-sanan poistamisen yrityksen aiemmasta virallisesta nimestä Koninklijke Philips Electronics N.V. Syyskuussa 2014 Philips ilmoitti yhdistävänsä terveydenhoito- ja kuluttajatuotesektorinsa ja muodostavansa valaistusliiketoiminnasta erillisen yrityksen. Uusi yritys Philips Lighting listattiin pörssiin toukokuussa 2016. Se vaihtoi myöhemmin nimensä Signifyksi, ja vuonna 2019 Philips luopui kokonaan yrityksen omistuksesta. PSV Eindhoven Philipsin työntekijät perustivat vuonna 1913 yrityksen tukeman urheiluseuran Philips Sport Vereniging. PSV Eindhoven tunnetaan erityisesti kansainvälisestikin menestyksekkäänä jalkapallojoukkueena (moninkertainen Hollannin liiga- ja cupvoittaja, UEFA-cupin voittaja vuonna 1978, Euroopan cupin (Mestarien liigan edeltäjän) voittaja vuonna 1988). PSV:tä ovat edustaneet myös uinnin olympiavoittajat Pieter van den Hoogenband ja Inge de Bruijn. Philips Suomessa Philipsillä on ollut tytäryhtiö Suomessa vuodesta 1924. Philips Oy:n pääkonttori sijaitsee Espoossa. Nykyisin Philipsillä on Suomessa myynti-, markkinointi- ja asiakastukiorganisaatio. Aiemmin Philips on valmistanut Suomessakin mm. radioita ja televisioita sekä kehittänyt lääketieteellisiä laitteita ja ohjelmistoja. Tammikuun 22. päivä 1924 pidettiin Philipsin Suomen osakeyhtiön perustamiskokous, johon saapui delegaatio Hollannista. Pääkonttori sijaitsi Pohjois-Esplanadilla Helsingin keskustassa, ja henkilökuntaa oli aluksi 12 henkeä. Myyntiohjelmassa oli aluksi pääasiassa lamppuja. 1920-luvun lopulla Philips alkoi tuoda maahan radioita ja radiotarvikkeita. Vuonna 1931 Philips toi Suomeen siirrettävän röntgenlaitteen, mistä alkoivat Philipsin terveydenhuoltotoimialan juuret. Sotavuosina polttoainepulan vuoksi Philips Oy osti hevosen, ja ehkä tämän innoittamana vuonna 1942 Philipsin henkilökunta osallistui mm. perunannostotalkoisiin. 1950-luvun alussa kansainvälinen Philips aloitti äänilevytuotannon, ja myynti alkoi myös Suomessa; maahan tuotiin ensimmäiset Philips-nauhurit, joiden paino oli 27 kg. Vuonna 1954 oli Suomen radiotuotannossa jo kokonainen mallisto. Philishave-partakoneiden kokoaminen aloitettiin Suomessa. 1960-luvulla Musiikki-Fazer aloitti Suomessa äänilevyjen julkaisun Philips-levymerkillä. Vuonna 1966 Philips-Polygram ja Musiikki-Fazer perustivat Finnlevyn. Yhtiön osti Fazer vuonna 1974. Väritelevisioiden maahantuonti alkoi vuonna 1967, ja samana vuonna kolmiteräinen Philishave-partakone tuli myyntiin Suomessa. Vuonna 1972 Philipsin henkilökuntaa oli yli 1 000. Tehtaalla valmistui tuolloin miljoonas radio. Vuonna 1973 miljoonas Philishave myytiin Suomessa. Vuonna 1981 Philipsin teollinen toiminta loppui Suomessa reiluksi 10 vuodeksi, kun Philipsin tehdas lopetti toiminnan Suomessa. Suunnitelmat uuden tehtaan perustamiseksi olivat pitkällä, mutta ne kariutuivat loppumetreillä. Vuonna 2001 Suomessa philipsiläisiä oli kolmessa eri yhtiössä (Oy Philips Ab, valaisinyksikkö Idman Mäntsälässä ja alun perin Instrumentariumin osana toiminut magneettikuvauslaiteyksikkö Philips Medical Systems MR Technologies Finland Oy Vantaalla) yhteensä reilut 500 työntekijää. Vuonna 2005 Philips aloitti magneettikuvausohjattuun kohdennettuun ultraääneen perustuvan Sonalleve MR-HIFU -hoitolaitteen kehittämisen Vantaalla. Vuonna 2007 kolmesta yhtiöstä muodostettiin yksi yhtiö Philips Oy. Vuonna 2011 Philips Oy:n palveluksessa oli n. 200 työntekijää kolmella eri sektorilla: Consumer Lifestylella, Lightingilla ja Healthcarella. Vuonna 2021 Philips ilmoitti siirtävänsä tuotekehityksen Vantaalta Alankomaihin ja Intiaan. Katso myös Fenno-Radio Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Philips Wikimedia Commonsissa Philipsin kotisivut