Zelenci

Izvori Zelenci su prirodni rezervat u blizini grada Kranjska Gora, na krajnjem sjeverozapadu Slovenije. Oni predstavljaju izvor rijeke Sava Dolinka, pritoke Save. Kod izvora Zelenci, voda iz podzemnog potoka Nadiža (koji izvire u dolini Planica) ponovo izbija na površinu kroz porozno dno jezera dubokog 2 metra, čije su vode poznate po svojoj dubokoj, blistavo zelenoj boji. Izvor i okolno područje nazvani su po toj boji. Geologija Gornja dolina Save nastala je djelovanjem ledenjaka iz Planice, koji se spuštao ispod planine Jalovec, lanca Ponce i planine Mojstrovka. Područje sadrži brojne jezerske sedimente, što upućuje na to da su izvori Zelenci ostatak nekada mnogo većeg jezera Koren, koje je nastalo povlačenjem ledenjaka koji je sa sobom nosio veliku količinu nanosa. Prilikom povlačenja, većina tog materijala nataložila se na području današnjeg Podkorena, pregrađujući Savu Korenovim prijevojem, čime je zadržana voda od otopljenog leda i formirano prostrano jezero. Sava je zatim prokopala tunel kroz tu prirodnu branu, snižavajući nivo vode u jezeru Koren, sve dok nisu ostali samo izvori Zelenci i okolne močvare. Izvori Zelenci smatraju se početkom dužeg od dva izvora rijeke Save, najduže slovenske rijeke koja ima dužinu od 221 km. Izvor zapravo predstavlja ponovno izbijanje podzemnog potoka Nadiža, čiji se prvi izvor nalazi u blizini planinarskog doma u dolini Tamar, ali koji većinu svog toka protiče ispod zemlje nakon što nestane u šljunkovitom koritu Ledine kod Rateča. Porozna kreda na dnu jezera izvora Zelenci omogućava stalno izbijanje podzemne vode u obliku sitnih mlazova, što je jedinstven prirodni fenomen u Sloveniji. Jezero koje formiraju izvori ima stalnu temperaturu tokom cijele godine, između 5 i 6 °C. Iz jezera voda otiče u potok koji teče prema istoku i ulijeva se u plitku močvaru Blata, široku 200 metara i dugu 1 kilometar. Pravo korito rijeke Save Dolinke počinje tek nakon toga, kod Podkorena, uz padine planine Vitranc. Historija Izvori Zelenci proglašeni su prirodnim rezervatom 1992, i to zbog svog geološkog značaja, ali i zbog toga što su stanište brojnim ugroženim biljnim i životinjskim vrstama. Površina prirodnog rezervata iznosi 47 hektara. Održavane staze sadrže informativne table, kao i drvene mostiće za razgledanje i osmatrački toranj. Prirodno okruženje, brojni izvori i smaragdnozeleno jezero privukli su pažnju i slikara Ladislaua Benescha (1845–1922). Sir Humphry Davy, prirodnjak iz Cornwalla i posjetilac ovog područja u 19. stoljeću, o njemu je zapisao: „Dolina Save, sa svojim slapovima i jezerima, posebno me oduševila. Nisam vidio ništa tako lijepo u Evropi.” Biljni svijet Okolina izvora pogodna je za biljni svijet prilagođen riječnim staništima: raste raznovrsna vegetacija poput šaša (Carex), johe i vrba, kao i razne vrste cvjetnica: Bob (Menyanthes trifoliata) Močvarni pamuk (Eriophorum angustifolium) Močvarska strijela (Triglochin palustris) Močvarna ušivka (Pedicularis palustris) Ljutić (Batrachium sp) Životinjski svijet Pored pastrmke, koja naseljava jezera i hrani se larvama jednodnevki (Ephemeroptera) i tulara (Plecoptera), ovo područje je i stanište nekoliko ugroženih vrsta koje se nalaze na Crvenoj listi ugroženih životinjskih vrsta Slovenije: Šipak (Carpodacus erythrinus) Brkovi šišmiš (Myotis mystacinus) Živorodni gušter (Lacerta vivipara) Šarka (Vipera berus) Pješčani gušter (Lacerta agilis) Bibliografija Uredba o proglašenju izvora Zelenci rezervatom prirode, Službeni glasnik br. 53/92, 17/94, Službeni list Gornje Kranjske, br. 32/96 (Odlok o razglasitvi Zelencev za prirodne rezerve, Uradni list br. 53/92, 17/94, Uradni vestnik Gorenjske, št. 32/96) Sinfo (jan 2006)ISSN 1854-0805 http://www.ukom.gov.si/fileadmin/ukom.gov.si/pageuploads/Sinfo/2006-januar.pdf Reference Vanjski linkovi Zelenci na Wikimedia Commonsu