Nitrianska pahorkatina

Nitrianska pahorkatina je geomorfologický podcelok Podunajskej pahorkatiny. Tvorí pás územia medzi riekami Váh a Nitra. Geografická poloha Severná časť Nitrianskej pahorkatiny sa nachádza v relatívne širokom priestore medzi pohoriami Tribeč a Považský Inovec. Na východnom okraji územia tečie rieka Nitra a podcelok sa dá približne vymedziť mestami Nitra, Nové Zámky, Sereď, Hlohovec, Topoľčany, Bánovce nad Bebravou a Partizánske. Na severe Nitrianska pahorkatina hraničí so Strážovskými vrchmi a jeho podcelkami Nitrické vrchy a Zliechovská hornatina, na západe leží Považský Inovec a jeho podcelky Vysoký Inovec, Nízky Inovec, Krahulčie vrchy a Inovecké predhorie. Rovinaté oblasti začína na juhozápade ležiaca Dolnovážska niva, južným smerom nadväzuje Podunajská rovina a juhovýchodným smerom pokračuje Podunajská pahorkatina Nitrianskou nivou. Východným smerom následne tvorí zreteľnú hranicu pohorie Tribeč a jeho podcelky Zobor, Jelenec, Veľký Tribeč a Rázdiel a v údolí Nitry na severe územia susedí Oslianska kotlina (podcelok Hornonitrianskej kotliny). Z územnosprávneho hľadiska sa väčšina Nitrianskej pahorkatiny nachádza v Nitrianskom kraji, na západe však čiastočne aj v Trnavskom kraji a na severe aj v Trenčianskom kraji. Na území Nitrianskej pahorkatiny sú okresy: Nitra, Topoľčany, Bánovce nad Bebravou, Partizánske, Hlohovec, Galanta, Šaľa a Nové Zámky. Členenie Nitrianska pahorkatina ako geomorfologický podcelok sa delí na 7 geomorfologických častí: Zálužianska pahorkatina Bojnianska pahorkatina Bánovská pahorkatina Drieňovské podhorie Tribečské podhorie Nitrianska tabuľa Nitrianske vŕšky Prírodné podmienky Zväčša zvlnený reliéf Nitrianskej pahorkatiny je ako stvorený pre poľnohospodárstvo. V južných častiach oblasti je pôda tvorená černozemami, v severnejších územiach zas hnedozemami. Aj klimatické podmienky mimoriadne nahrávajú poľnohospodárskej činnosti – priemerná teplota v januári sa pohybuje v rozmedzí 1 – 4 stupne Celzia, v júli 18 – 20 stupňov Celzia. Priemerné zrážkové úhrny sú 600 – 700 mm ročne. Toto predurčenie nezostalo nevyužité. Územie sa skutočne intenzívne využíva na poľnohospodárstvo, z pôvodných dubových porastov ostali len zvyšky v podobe hájov. Nitra sa dokonca považuje za centrum slovenského poľnohospodárstva s jedinou slovenskou univerzitou, zameranou na túto činnosť a s výstaviskom Agrokomplex. Chránené územia Na území Nitrianskej pahorkatiny leží niekoľko maloplošných chránených území: Bábsky les – národná prírodná rezervácia Dubník – národná prírodná rezervácia Močenský park – chránený areál Bábsky park – chránený areál Rumanovský park – chránený areál Šalgočiansky park – chránený areál Šuriansky park – chránený areál Tovarnícky park – chránený areál Dolné lazy – chránený areál Brodziansky park – chránený areál Tesársky park – chránený areál Čermiansky močiar – prírodná pamiatka Chynoriansky luh – prírodná rezervácia Potok Machnáč – prírodná pamiatka Svinica – prírodná pamiatka Nitriansky dolomitový lom – prírodná pamiatka Osídlenie Najdôležitejšími mestskými sídlami v oblasti sú Nitra, Hlohovec, Topoľčany, Partizánske a Bánovce nad Bebravou. Ostatné okresné mestá, ktorých okresy ležia v oblasti Nitrianskej pahorkatiny sa buď nachádzajú mimo tejto oblasti, alebo je ich zaradenie sporné. Najmä v okolí Nitry sú archeologické náleziská pravekých a ranostredovekých osídlení, vrátane veľkomoravských dvorcov a hradísk. Doprava Dôležité komunikácie vedú najmä krajským mestom Nitra; od Trnavy na Zlaté Moravce vedie medzinárodná cesta E 58 v trase rýchlostnej cesty R1 a zo severu na juh vedie cesta I/64 (Prievidza – Nové Zámky). Juhozápadným okrajom pahorkatiny vedie cesta I/75 (Šaľa – Nové Zámky) a na severe prechádza cesta I/9 (Trenčín – Prievidza). Železničná doprava je zastúpená najmä regionálnymi traťami, južným okrajom vedie železničná trať Bratislava – Štúrovo. Cez Nitru vedú trate Leopoldov – Kozárovce i trať do Prievidze, na ktorú sa pripája trať do Trenčína. Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Nitrianska pahorkatina Externé odkazy Okolie Topolčian Archivované 2013-06-09 na Wayback Machine