Krivín

Krivín sa skladá z dvoch skalnatých výbežkov podľa veľkosti pomenovaný Veľký a Malý Krivín. Nadmorská výška Veľkého Krivína dosahuje 315,9 m n. m. a pri dobrej viditeľnosti možno vidieť z neho aj vysielač Zobor v Nitre a masív pohoria Pohronský Inovec. Lokalita Krivín na ľavobrežnom toku rieky Hron, v katastrálnom území obce Rybník, tvorí dominantu obce Psiare. Prírodná rezervácia Krivín Od roku 1993 je prírodnou rezerváciou a patrí do CHKO Štiavnické vrchy. Na výmere 54,15 ha sú strmé svahy lesných porastov a skalných xerotermných biotopov s výskytom viacerých chránených druhov flóry a fauny. Územie má veľký význam z hľadiska výskytu veľkého počtu chránených, vzácnych a ohrozených druhov rastlín a živočíchov. Sú tu lokality panónskej flóry a fauny s malým počtom horských a karpatských druhov. Prírodná rezervácia Krivín je budovaná lávovými prúdmi amfibolicko-pyroxenického andezitu Presilského efuzívneho komplexu, ktorý leží v nadloží explozívnych produktov (redeponovaných tufoch) drastvickej formácie. Mohutný lávový komplex má hrúbku 250 až 300 m. Jednotlivé lávové prúdy predstavujú doskovité až jazykovité telesá rôznej hrúbky s blokovou odlučnosťou a v bazálnych častiach s doskovitou. Historický pohľad na Krivín Podľa historických dohadov je Krivín hradisko z doby halštatskej a veľkomoravskej s viacnásobným obranným valovým systémom. V tomto období sa hradiská podobného typu v našom okolí dosť vyskytovali, lebo tu bola „Slovenská brána“ a mali za účel brániť vstup do banských miest. Ďalšie hradiská sa nachádzali pri Kozárovciach, Tlmačoch, Tekovskej Breznici a hlavná obranná pevnosť bola v Hronskom Beňadiku (dnešný kláštor). K lokalite Krivín sa viaže viacero ľudových povestí a rozprávaní o zbojníkovi Zlejkovi, ktorý mal v nej svoju skrýšu („Zlejkova diera“). Referencie