Kalvária (Banská Štiavnica)

Banskoštiavnická Kalvária je súbor celkovo dvadsiatich štyroch samostatných sakrálnych stavieb, z toho sedemnástich kaplniek, predstavujúcich výjavy z ukrižovania Ježiša a siedmich bolestí Panny Márie, troch kostolov, zastavenia „Ecce homo“ a božieho hrobu, umiestnených na vrchu Scharffenberg (Ostrý vrch) v Banskej Štiavnici. Komplex bol vybudovaný v rokoch 1744 – 1751 v barokovom štýle a jeho inicializátorom bol jezuita František Perger. Výstavba Stavba sa začala 14. septembra 1744 položením základného kameňa Horného kostola, predchádzalo jej odstúpenie pozemkov na Ostrom vrchu a odsúhlasenie výstavby ostrihomským arcibiskupom, sídliacim v tom čase v Trnave. Horný kostol, nazývaný aj „nemecký“, bol dokončený a vysvätený v 1745. Celý komplex bol dostavaný a následne vysvätený o sedem rokov, 14. septembra 1751. Výstavba bola financovaná z darov mešťanov, erby významnejších darcov sú umiestnené na priečelia kaplniek. Pred vysviackou, na sviatok Najsvätejšej trojice, kalváriu navštívil aj cisár František Lotrinský. Rekonštrukcie Kalvária bola rekonštruovaná prvý raz v roku 1894, keď boli opravené niektoré kaplnky architektom Viliamom Groszmannom. Po prevrate v 1948 prešla kalvária do vlastníctva štátu, čo viedlo k postupnému chátraniu. V rokoch 1978 – 1981, prebehla oprava financovaná štátom, pričom práce vykonávali dobrovoľne poväčšine veriaci z okolia. Práce viedol páter Karol Benovic, SVD. Po Nežnej revolúcii došlo paradoxne k najväčšiemu znehodnoteniu kalvárie, výzdoba (reliéfy, drevené sochy) bola rozkradnutá a predaná, došlo aj k devastácii objektov. Zachované mobilné predmety boli postupne premiestnené do expozitúr banského múzea na Starom zámku, kde sa dajú pozrieť v rámci výstavy „Kalvária v azyle“. V 2007 bola kalvária zapísaná na zoznam 100 najohrozenejších pamiatok sveta a hrozil jej zánik. Tretia, celková rekonštrukcia a obnovenie značne schátraných stavieb prebieha v súčasnosti (od roku 2008) pod vedením občianskeho združenia Kalvársky fond. Ten nadviazal na činnosť rovnomenného spolku, predtým komunistickým režimom zrušeným. Súčasnosť V roku 2013 bol komplexne obnovený Dolný kostol, kde je v súčasnosti aj expozícia a slúži aj na liturgické účely. Pribúdali obnovené kaplnky, prírodný amfiteáter, nočné osvetlenie a technická infraštruktúra. Postupne sa dopĺňa aj sochárska výzdoba a upravuje areál. V októbri 2018 bol slávnostne dokončený aj Horný kostol. V súčasnosti prebieha obnova kostola Sväté schody (tzv. Stredný kostol) a kaplnky Boží hrob. Tak ako v minulosti, aj dnes je obnova možná vďaka podpore súkromných firiem, štátu a množstva individuálnych darcov. Areál kalvárie je voľne prístupný. V čase otváracích hodín infocentra: sobota, nedeľa: 9:00 – 16:00, pondelok-piatok: zatvorené je možné navštíviť infocentrum a expozíciu v ňom. V prípade záujmu si môžete tiež objednať platené sprievodcovské služby (vopred). V prípade dobrého počasia býva otvorený aj interiér Dolného kostola, v ktorom sa tiež nachádza expozícia. Vstup je voľný. Kaplnky sú štandardne zatvorené, je možné do nich len nazerať cez mrežové brány. V súčasnosti kalváriu ročne navštívi až 70 tis. návštevníkov. Konajú sa tu tiež pravidelne púte, sväté omše či iné kultúrne podujatia. Literatúra Hidvéghy, A.: Štiavnická Kalvária. Ako povstala, ako dnes vyzerá a ako sa na nej koná pobožnosť. Preložil F. R. Osvald. Banská Štiavnica 1901. Gindl, J. – Vozár, J.: Banská Štiavnica a okolie. Sprievodca po stavebných, umeleckých a technických pamiatkach. Banská Bystrica 1968. Celková, M.: Banská Štiavnica v minulosti a prítomnosti (v kresbe a grafike).Katalóg k výstave. Slovenské banské múzeum a Miestne kultúrne stredisko Banská Štiavnica 1987. KMEŤ Andrej: Veleba Sitna. Edičné pripravil Š. Baranovič. Tatran Bratislava 1989. KRAPKA, Emil – MIKULA, Vojtech: Dejiny Spoločnosti Ježišovej na Slovensku. Cambridge, Ontario, Kanada 1990. RADVÁNI, Hadrián a kol.: Banskoštiavnická Kalvária 1751 - 1991. Rímsko-katolícky farský úrad Banská Štiavnica 1991. VOZÁR, Jozef: Denník princa Leopolda z cesty do stredoslovenských banských miest roku 1764. Osveta Martin 1990, 2014: Banskoštiavnicko-hodrušský banícky spolok, Banská Štiavnica, ISBN 9788097085155. VOŠKOVÁ, Katarína: Putovanie Banskoštiavnickou kalváriou, Spolok Banskej Štiavnice ´91 a Kalvársky fond, 2009, ISBN 978-80-970125-3-3 2014, ISBN 9788097021955 VOŠKOVÁ, Katarína: Chýbajúce sochy a architektonické výtvarné prvky z Banskoštiavnickej kalvárie, 2012 BANSKÁ ŠTIAVNICA. In: Súpis pamiatok na Slovensku. 1. vyd. Zväzok I A – J. Bratislava : Obzor, 1967. 536 s. S. 61 – 77. , o Kalvárii s. 75-76 Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Kalvária (Banská Štiavnica) Referencie Externé odkazy Kalvaria.org - oficiálna stránka pamiatky Lisinovic.blog.sme.sk: Putovanie po slovenských Kalváriách L – Banská Štiavnica Virtuálna Banská Štiavnica: Kalvária Banská Štiavnica https://www.youtube.com/watch?v=g-8s_787dYM