Szabóova skala

Szabóova skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy. Nachádza sa v katastrálnom území obce Lehôtka pod Brehmi v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené za chránené v roku 1907 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 11,89 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Chránené územie je súčasťou CHKO Štiavnické vrchy. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Je to jedna z najstarších prírodných rezervácií Slovenskej republiky. Vyhlásená je na ochranu komplexu ryolitových skál s morfologicky výrazným asi 50 m vysokým bralom a zriedkavou flórou i faunou na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele. Na vrchol (302 m nad morom) Szabóovej skaly vedie žltá turistická značka z Lehôtky pod Brehmi. Na vrchole je drevený kríž a dobrý výhľad. Názov Prírodný útvar sopečného pôvodu bol pomenovaný na počesť bývalého maďarského poslucháča Banskej akadémie v Banskej Štiavnici a neskoršieho profesora, dekana, rektora zjednotenej univerzity v Budapešti, mineralóga a geológa Józsefa Szabóa (1822 – 1894), ktorý veľmi podrobne preštudoval a popísal geologickú stavbu celých Štiavnických vrchov. Maďarský nápis na skale SZABO SZIKLA vysoký jeden meter a dlhý 7,5 metrov je vytvorený z kovových písmen, ktoré odliala bezplatne Kachelmanova strojáreň vo Vyhniach. V súčasnosti je už len ťažko čitateľný a tak je ľahko prehliadnuteľný. „V roku 1901 Uhorská geologická spoločnosť zorganizovala študijný výlet pre svojich členov do stredoslovenských banských miest.“ „23. septembra (1901) si išli obzrieť hlinické ryolitové lomy. V tom čase nebolo ešte okolie skaly zarastené. Na úpätí bolo pár kríkov,“ čo dokumentujú aj dobové fotografie. Práve z tohto podujatia vzišla myšlienka pomenovať skalu, ktorá sa dovtedy volala Lihocko bralo a vybudovať pomník, hovorí Jozef Kosej z občianskeho združenia - OZ Priekopa. Presný dátum osadenia nápisu nie je známy, avšak v októbri 1907 už nápis visel. O rok neskôr, teda v roku 1908, bol slávnostne odhalený aj pomník. Ten však už v súčasnosti neexistuje. Zrenovovať nápis na Szabóovej skale, vytvoriť v jej blízkosti priestor na posedenie a oddych či osadiť informačnú tabuľu boli plány OZ Priekopa. Podľa Szabóa je pomenovaná aj jaskyňa (súradnice 47°37′02″S 19°00′01″V ) v národnom park Dunaj-Ipoly v Maďarsku. Význam Keby tu nebola vznikla prírodná rezervácia, zostal by pre našu generáciu po sopečnom útvare len kameňolom. Sopečný ryolit, ktorý tu zo Zeme vyvrel pred miliónmi rokov, je cennou surovinou, v minulosti, ale aj dnes sa používa ako stavebný materiál. Z kameňolomu naproti je vytvorené napríklad súsošie Svätej Trojice v B. Štiavnici. Vďaka výskytu ryolitu bola v Hliníku nad Hronom založená pred viac ako 600 rokmi výroba mlynských kameňov. Koncom 18. storočia boli tak známe a žiadané, že sa prepravovali na pltiach a pečatili sa zvláštnym pečatidlom kráľovskej koruny Márie Terézie. Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Szabóova skala Externé odkazy Szabóova skala v Zozname osobitne chránených častí prírody SR Najstaršia prírodná rezervácia v bývalom Uhorsku, ziar.dnes24.sk Zdroj Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Szabóova skala na českej Wikipédii.