Ondrejský cintorín

Ondrejský cintorín je historický cintorín v Bratislave, v mestskej časti Staré Mesto medzi ulicami Poľná, Karadžičova, Malý trh a 29. augusta. Patrí k najstarším bratislavským cintorínom. Založený bol v roku 1784 a pôvodne patril mestskej farnosti svätého Martina. Pochovávalo sa na ňom až do päťdesiatych rokov 20. storočia, no v súčasnosti sa tu pochovávajú ľudia iba výnimočne (napr. herec Július Satinský v r. 2002 či speváčka Jana Kocianová v r. 2018). 8. decembra 1988 bol cintorín vyhlásený za národnú kultúrnu pamiatku. Rozloha cintorína je približne 6 ha. Dopravné spojenie Ondrejský cintorín (Cintorínska) (stav k 2. septembru 2024) História cintorína Cintorín založili namiesto pôvodného staroondrejského cintorína (Cintorín svätého Ondreja), ktorý bol v tom čase už preplnený. Tento starý cintorín sa nachádzal na uliciach Heydukova a Hollého. V roku 1966 bolo na ňom evidovaných 15 000 náhrobkov. V časoch socializmu, teda po roku 1948, však cintorín začal postupne chátrať. V rokoch 1976 – 1980 sa uskutočnila rekonštrukcia cintorína, ktorej cieľom bolo premeniť ho na mestský park, no mala skôr negatívny dopad. Pri tejto rekonštrukcii sa zmenšil počet náhrobných kameňov a krýpt (mnohé z nich boli zničené, vrátane ich podzemných častí), bol čiastočne zbúraný obvodový múr a na niektorých miestach bol nahradený betónovým múrom, na ktorom sa nachádzajú zamrežované otvory. Rekonštrukcia sa dotkla aj rastlinstva na cintoríne – mnohé stromy a okrasné dreviny boli spílené. Následkom týchto úprav bolo to, že na cintorín väčšmi prenikal dopravný hluk. Architektúra cintorína Na území cintorína sa nachádza gréckokatolícky Chrám Povýšenia vznešeného a životodarného kríža, ktorý od roku 2008 slúži ako katedrála Bratislavskej eparchie. Postavili ho v roku 1861 podľa projektu I. Feiglera ml. a pôvodne to bola Kaplnka svätého Ondreja latinského obradu, gréckokatolícka cirkev ho používa od r. 1972. Autorom mnohých náhrobkov na cintoríne je sochár Alojz Rigele. Architektonické prevedenie jednotlivých hrobov, krýpt a náhrobkov je odlišné. Časť z nich bola postavená v štýle novorenesancie, časť v štýle novogotiky a nájdeme aj klasicistické prvky. Pochovaní známi ľudia Na cintoríne je pochovaných veľa významných ľudí – nachádzajú sa tu hroby a krypty šľachtických rodov a mešťanov, predstaviteľov vrchnosti mesta, svetských aj duchovných predstaviteľov, obyvateľov mesta, vojenských veliteľov a uhorských dôstojníkov, rôznych známych osobností mesta i hodnostárov monarchie. Zoznam niektorých významných a známych ľudí, ktorí tu sú pochovaní. Patricia Burda Janečková (1998 – 2023), operná speváčka Jana Kocianová (1946 – 2018), speváčka Ján Melkovič (1939 – 2004), herec Július Satinský (1941 – 2002), herec Rudolf Manderla (1884 – 1968), bratislavský podnikateľ a mäsiar, staviteľ prvého bratislavského mrakodrapu („Manderlák“) Ignác Lamár (1897 – 1967), známy pod menom Schöner Náci (jeho pozostatky sem boli prevezené v roku 2007 z obce Lehnice ) Alexander Albrecht (1885 – 1958), hudobník Vavro Šrobár (1867 – 1950), lekár a politik Ferko Urbánek (1858 – 1934), spisovateľ, dramatik, úradník Ignác Gessay (1874 – 1928), novinár a politik Mikuláš Klimčák (1921 – 2016), maliar Johann Nepomuk Batka mladší (1845 – 1917), mestský archivár, hudobný vedec a kritik Eduard Majsch (1841 – 1904), maliar interiérov a zátiší Ferdinand Martinengo (1821 – 1895), prvý organizátor prešporského hasičského zboru a zakladateľ gymnastických spolkov biskup Jácint Rónay (1814 – 1889), učiteľ Košutových synov v Londýne a princa Rudolfa vo Viedni, vychovávateľ veľkokňažnej Valérie Jakub Palugyai (1819 – 1886), hoteliér a vinár Jozef Danielik (1821 – 1886), akademik a autor viacerých významných kníh Eduard František Xaver Kozicz (1829 – 1874), fotograf a maliar Jozef Kumlik (1801 – 1869), organista, dirigent a hudobný skladateľ Karol Jetting (1730 – 1790), úradník, cestovateľ a diplomat, „bratislavský Robinson“ Jozef Szlávy (?), bývalý strážca koruny a ministerský predseda gróf Štefan Esterházy (?), prešporský hlavný župan Pavel Csato (?), člen Akadémie Márie Terézie a Kisfaludyho spoločnosti biskup Ferdinand Knauz (?), čestný člen Akadémie Márie Terézie Jozef Könyöky (?), autor diel o archeológii a prvý organizátor mestského múzea Alexander Vutkovich (?), profesor akadémie, spisovateľ a novinár Ľudovít Marton (?), umelecký kováč Gyorgyi Kovács (?), hlavný mestský lekár, zaslúžil sa o postavenie prvej detskej kliniky v Bratislave Michal Kováč (1930 – 2016), prvý slovenský prezident Andrej Žarnov, vlastným menom František Šubík (1903 – 1982), slovenský básnik katolíckej moderny, prekladateľ a lekár Karl Mayerberger (1828 – 1881), významný rakúsky dirigent, hudobný profesor, skladateľ (opera Melusina), zbormajster, korešpondent Franza Liszta a učiteľ Gézu Zichyho. Edmund Mergl (1861 – 1926), bratislavský mestský lekár Referencie Literatúra OBUCHOVÁ, Viera. Ondrejský cintorín. 3. vyd. Bratislava : Marenčin PT, 2022. 192 s. ISBN 978-80-569-0970-6. Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Ondrejský cintorín Externé odkazy Ondrejský cintorín na stránkach správcu cintorína