Trenčyno evangelikų bažnyčia

Trenčyno evangelikų bažnyčia (svk. Evanjelický kostol) – protestantų bažnyčia šiaurės vakarų Slovakijoje, Trenčyne, stovinti istoriniame centre. Tai klasicizmo stiliaus bažnyčia, pastatyta 1794 m. kaip „tolerancijos bažnyčia“. Ji iškilo po imperatoriaus Juozapo II paskelbto edikto, leidusio protestantams statyti maldos namus. Pastatas įtrauktas į Slovakijos nacionalinių kultūros paminklų sąrašą. Dėl geros akustikos čia dažnai vyksta ne tik pamaldos, bet ir klasikinės muzikos koncertai bei kiti kultūriniai renginiai. Istorija XVI a. pradžioje Trenčyne įsigalėjo reformacijos idėjos. Į reformacijos pusę perėjo įtakinga Ilešhazių šeima, ypač reikšmingą vaidmenį atliko Gašparas Ilešhazis. Tuo metu evangelikų bažnyčia Trenčyne visą šimtmetį sudarė daugumą. Evangelikai taip pat valdė pilies parapijos bažnyčią. 1570 m. buvo įkurta žemesnioji evangelikų gimnazija – pirmoji tokio pobūdžio Trenčyne. Trenčynas tapo svarbiu reformacijos centru visame Považių regione, čia vykdavo svarbūs bažnytiniai susirinkimai. 1580 m. spalio 5 d. čia surengtas pirmasis sinodas, kuris priėmė trijų senjoratų – Trenčyno, Oravos ir Liptovo – įstatymus. Tuo metu į reformacijos pusę perėję kunigai vis dar buvo katalikų bažnyčios valdžios jurisdikcijoje. Aukštutinės Vengrijos evangelikų bažnyčia nuo katalikų valdžios nepriklausomybę įgijo tik 1610 m. Žilinoje vykusiame sinode. II sinodas įvyko Trenčyne 1619 m. sausio 27 d., o III – 1642 m. kovo 17 d. Prasidėjus kontrreformacijai Ilešhazių šeima atsivertė. Evangelikai turėjo perduoti katalikams pilies parapijos bažnyčią ir keletą metų rinkdavosi medinėje bažnyčioje „Pod hríbom“. XVIII a. pradžioje Trenčynui grėsė ne tik badas ir maras, bet ir gaisras, sunaikinęs visą miesto centrą. Sudegė ir medinė evangelikų bažnyčia. Tuomet evangelikai rinkdavosi vieno iš bažnyčios parapijos narių salėje Horny Šiance. Šiandien tose vietose įsikūrusios seniausios krikščionių kapinės Trenčyno mieste, kurios priklauso evangelikų bažnyčiai. XVIII a. pabaigoje Trenčyno evangelikai pasistatė savo bažnyčią. Ją pašventino 1794 m. rugsėjo 29 d., per šv. Mykolo šventę. Bažnyčia pailga, salinė, dvišlaičiu stogu ir svogūniniu bokštu fasade. 1889 m. šalia jos pastatyta nauja klebonija, kuri bažnyčios parapijai tarnavo iki 1978 m., kai valstybė ją nusavino iš bažnyčios. Parapijos sklypas turėjo užleisti vietą vietinių kelių plėtrai. Evangelikų bažnyčia buvo kapitaliai rekonstruota, ypač 1935 m., kai buvo atnaujintas interjeras. Sakykla buvo perkelta ir pastatytas naujas altorius, kuriame dominuoja tamsiai raudono granito kryžius su skulptoriaus Jozefo Pospíšilo balto marmuro Jėzaus Kristaus figūra. Bažnyčioje taip pat buvo įrengtas naujas choras. Suremontuotą bažnyčią 1935 m. rugsėjo 29 d. pašventino Vakarų apygardos vyskupas Samuelis Štefanas Osuskis. Įėjimo duris sukūrė kalvis Artūras Michalecas. Kitas didelis bažnyčios remontas įvyko 1985–1987 m., kai vietoje senosios pastatyta nauja zakristija, o bokšte įrengtas naujas laikrodis. Pašventinimą atliko generolas vyskupas Janas Michalkas. Šaltiniai Nuorodos Trenčín (parapijos svetainė)