Zvonica v Spišskej Belej

Zvonica v Spišskej Belej je neskororenesančná zvonica z konca 16. storočia, ktorá je situovaná neďaleko Kostole svätého Antona Pustovníka v Spišskej Belej. Objekt je súčasťou unikátneho historického súboru spišských renesančných zvoníc. História a stavebný vývoj Jej výstavba sa datuje do rozmedzia rokov 1589 – 1590. Predpokladá sa, že súčasná stavba vznikla na mieste staršej, pravdepodobne drevenej zvonice, ktorá zanikla pri rozsiahlom požiari v roku 1553. Výstavbu dnešnej zvonice realizovalo mesto pod vedením richtára Antona Fabriho. Novú stavbu zvonice situovali medzi farský Kostol svätého Antona Pustovníka a radnicu. Staviteľ zvonice je neznámy. V priebehu dejín objekt viackrát poškodili požiare, najmä v rokoch 1607 a 1716. Podľa zistení historika Jozefa Špirka z roku 1936, publikovaných v diele Umelecko-historické pamiatky na Spiši, sa na predmetnej zvonici sgrafitová výzdoba nenachádza. V roku 1963 bola vyhlásená za národnú kultúrnu pamiatku. Zvonica bola niekoľkokrát rekonštruovaná. Naposledy v roku 2005, keď bola opravená jej vonkajšia fasáda. Rekonštrukcia však nevyriešila príčinu vlhnutia murív a odpadávania omietok. Komplexná pamiatková obnova sa preto realizovala v rokoch 2016 – 2018 s finančnou spoluúčasťou Ministerstva kultúry SR a mesta Spišská Belá. V roku 2016 došlo k výmene krytiny a poškodených častí dreveného krovu. Následne v roku 2017 započala oprava fasády. V roku 2018 bola obnova zavŕšená finálnou úpravou fasády a vonkajšími úpravami objektu, čím zvonica získala svoju súčasnú podobu. Opis Stavba predstavuje solitérny štvorpodlažný objekt na štvorcovom pôdoryse, radiaci sa medzi najvyššie renesančné zvonice na území Spiša. Zvonica je posadená do svahovitého terénu, čo opticky vytvára jej vertikálny výraz. Interiér je horizontálne členený na štyri podlažia s rovnými trámovými stropmi. Prízemie, ktoré primárne plnilo funkciu skladu, si zachovalo fragmenty pôvodnej doskovej podlahy. Vstup do objektu je situovaný na západnej strane prostredníctvom kamenného portálu s rovným prekladom. Portál mal vo vrchole zdobený klenák, ktorý sa zachoval len vo fragmentoch. Prvé a druhé podlažie bolo prepojené dreveným schodiskom. Zatiaľ čo najnižšie podlažie je takmer bez otvorov, vyššie úrovne majú na západnej strane malé okienka s kamennými osteniami. Prístup na horné dve podlažia vedie cez točité schodisko na severnej strane zvonice, ktoré vyúsťuje na treťom podlaží a plynule nadväzuje na drevené schodisko vedúce k zvonovej stolici. Na štvrtom podlaží sa nachádza zvonová stolica. Zvonica má s ohľadom na svoju hmotu malé trifória na západnej a východnej strane, bifórium na južnej a na severnej strane len jedno okno. Bifórium je vsadené do zúženej časti steny, pretože týmto otvorom sa vytiahli zvony do zvonice. Po osadení zvonov sa toto miesto zamurovalo a vytvorilo sa v ňom združené okno (bifórium). Exteriéru zvonice aktuálne chýba sgrafitová výzdoba, ktorej historická existencia zostáva predmetom odborných diskusií. V minulosti sa v hornej časti nároží nachádzalo kvádrovanie. Výraznou črtou je profilovaná korunná rímsa a štítková atika, ktorú tvoria striedavo nižšie a vyššie stĺpiky orámované plastickou lištou a ukončené štylizovanými palmetami a polooblúčikmi s tromi krátkymi zúbkami na vrcholoch. Stĺpiky spájajú jednoduché volúty. Riešenie atiky vykazuje blízku typologickú príbuznosť so zvonicou vo Vrbove. Podľa záznamov z kanonickej vizitácie z roku 1832 sa v objekte pôvodne nachádzali tri zvony, odliate po požiari v roku 1553, kedy bola na pretavenie využitá hmota starších, roztavených zvonov. Súčasné zvony nesie drevená zvonová stolica. Zvony držia nové kovové hlavy z dôvodu inštalácie elektrického pohonu. Na najstaršom zvone z roku 1573 sa nachádza latinský nápis. Druhý zvon je z roku 1659. Referencie Ďalšia literatúra KRIŽANOVÁ, Eva. Datovanie zvoníc na Spiši. Pamiatky a múzeá (Bratislava: Slovenské národne múzeum, Pamiatkový ústav), 1995, čís. 4, s. 46 – 49. ISSN 1335-4353. Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Zvonica v Spišskej Belej Externé odkazy Zvonica v Spišskej Belej