Kostol svätého Mikuláša (Tomášov)

Kostol svätého Mikuláša je rímskokatolícky kostol, ktorý sa nachádza v obci Tomášov v okrese Senec. Je farským kostolom farnosti Tomášov. Farnosť patrí do bratislavskej arcidiecézy. História Kalvínska farnosť Časť obyvateľstva Félu (starý názov Tomášova) prijalo kalvínsku vieru už v 16. storočí, ale tunajšiu kalvínsku farnosť spustošil arcibiskup Lippay a r. 1657 aj arcibiskup Szelepcsényi. Tunajší kalvíni boli z obce vyhnaní a hľadali útočisko v obci Číčov a časť obce v ktorej sa usadili nazvali Fél. 10. februára 1700 bol tunajší kostol pridelený katolíkom, lebo tých bola väčšina a kalvínom bolo určené vhodné miesto na stavbu školy, fary a kostola. Rímskokatolícka farnosť Väčšina obyvateľov vyznáva oddávna katolícku vieru. Farnosť sa tu spomína už v 14. storočí. Arcibiskup Szelepcsényi dal tunajší kostol postaviť v roku 1674 v ranobarokovom slohu na mieste staršej stavby. Kostol postavili z kameňa zo záplavami zničeného kostola v Malinove. Kľúčové strieľne na poschodiach veže svedčia aj o obrannom poslaní. Kostol bol zrekonštruovaný v roku 1713 a prestavaný v rokoch 1750 – 1755 a nová fasáda bola upravená v poslednej štvrtine 19. storočia v duchu romanticky chápaného historizmu. Interiér kostola bol obnovený za pôsobenia Jána Thaisza vo farnosti v roku 1834. Z tejto obnovy pochádzajú aj dnešné tri oltáre. Popis kostola Kostol je jednoloďový sakrálny priestor s polygonálnym uzáverom svätyne, s prístavbou sakristie na severnej strane, pristavanou vstupnou predsieňou na južnej strane a predstavanou vežou. V nike nad kamenným portálom vchodu do kostola je baroková kamenná socha sv. Mikuláša a nad ňou kamenný erb arcibiskupa Szelepcsényiho. Na južnej stene kostola sú slnečné hodiny z 2. polovice 19. storočia s reliéfom slnka. V lodi je rovný strop, svätyňa je zaklenutá krížovou klenbou, na ktorej je iluzívna maľba z 19. storočia, doplnená okolo r. 1980. Chór v západnej strane lode podopierajú tri arkády. Na hlavnom oltári z 2. polovice 19. storočia je ústredná olejomaľba sv. Mikuláša biskupa rozdávajúceho almužnu, po bokoch sú plastiky anjelov. Po bokoch kostola sú bočné oltáre Ružencovej Panny Márie a Božského Srdca. Na stenách lode a svätyne je 14 olejomalieb zastavení Krížovej cesty z 2. polovice 19. storočia. Organ, zvony a ohrada Na chóre je organ so zásuvkovou sústavou a mechanickou traktúrou, ktorý zhotovil Michal Szlezák z Bratislavy r. 1864 ako svoje prvé dielo. Má jeden manuál a osem registrov (dva pre pedále a šesť pre manuál). Organ bol kompletne rozobraný a zrekonštruovaný v rokoch 2011 – 2014. Znovuposvätený bol 6. decembra 2014 pomocným biskupom arcidiecézy Mons. Jozefom Haľkom. Pred postavením súčasného organu, kanonické vizitácie zaznamenali postupne pätregistrový (1756) a šesťregistrový (1781) organ. Vo veži sú dva zvony: malý odlial Joseph Golnes r. 1816, veľký dielňa Richarda Herolda v Komárne r. 1921. Okolo kostola je kovaná ohrada, dielo kováča Alexandra Kohla z Bratislavy z r. 1903. Zoznam správcov farnosti Podľa Ľudovíta Presinszkyho a Jozefa Szalayho: György (1561 – ?) Mihály (1562 – ?) Bihary Dániel (20. jún 1664 – 8. november 1665) Radonay András (1672 – ?) Baxay András (9. december 1673 – 20. marec 1676) Boczardi Imre (16. marec 1676 – august 1689) Szabadi Pál (august 1689 – august 1694) Mattyassovszky Imre (august 1694 – 1695) Tomay János (2. júl 1695 – 1696) Némethy János (8. september 1696 – 25. máj 1700) Szorád László (30. apríl 1700 – 1706) Bokor László (17. január 1706 – 16. november 1706) Skultéty András (19. november 1719 – 21. máj 1721) Hartl József (30. apríl 1725 – 1728) Veszelay János (4. apríl 1728 – 5. jún 1741) Petronszky János (10. jún 1741 – 1742) Kovassóczy Károly (1742 – † 2. apríl 1754) Mattus Miklós (18. máj 1754 – 10. apríl 1792) Sziker Damján (1792 – 1794) Magyary János (11. december 1794 – † 1802) Miksits Mihály (9. august 1802 – † 30. máj 1806) Mászny János (7. júl 1806 – 1832) Thaisz János (25. apríl 1832 – † 24. september 1880) Pázmány Károly (12. júl 1880 – 1906) Dotter János (1906 – 1910) Podľa zoznamu farárov v cirkevnej matrike: Daniel Bihary (1656 – ?) Martinus Lehotzky (1667) Andreas Radonay (1667 – ?) Andreas Baksay (1675 – ?) Emericus Bockardy (1677 – ?) Joannes Vatay (1686 – ?) Joannes Mednyanszky (1688 – ?) Paulus Szalai (1689 – ?) Emericus Matyasovszky (1694 – ?) Joannes Somay (1695 – ?) Johannes Németh (1696 – ?) Ladislaus Szorad (1700 – ?) Paulus Gerstl (1705) Franciscus Brini (1705 – ?) Ladislaus Bokor (1706 – ?) Matheus Cséger (1707) Petrus Pesty (1707 – ?) Paulus Nagyszegi (1711 – ?) Andreas Skultetty (1720 – ?) Casparus Tajnay (1722 – ?) Thomas Hartl (1725) Joannes Veszelay (1725 – ?) Joannes Petronszky (1741 – ?) Carolus Kovacsóczy (1742 – ?) Nicolaus Mattus (1754 – ?) Damianus Székely (administrátor; 1792 – ?) Joannes Magyari (1794 – ?) Michael Miksits (1802 – ?) Joannes Mászni (1806 – ?) Joannes Thaisz (1832 – ?) Pázmány Carolus (1880 – 1895) Dotter János (1895 – 1915) Polczer Eugenius (1915 – 1950) Harsányi Július (1951 – ) Podľa iných zdrojov: Július Harsányi (1951 – 1968) Imrich Kátai (1968 – 1974) Jozef Czuczor (1974 – 1989) Ladislav Tóth SDB (1989 – 1990) Jozef Krušac SDB (1991 – 1992) Ladislav Tóth SDB (1992 – 2000) Ján Zsidó (15. júl 2000 – 2020) Mons. Jozef Adamkovič (2020 – ) Galéria Poznámky Referencie Literatúra PRESINSZKY, Lajos; SZALAY, Jozef. Čo nám zanechali stáročia?: kapitoly z dejín obce Tomášov. Šamorín : WANTED design, 2006. 156 s. ISBN 80-969351-8-6. PRESINSZKY, Lajos; SZALAY, József. Mit hagytak ránk a századok?: fejezetek Fél község történelméből. Šamorín : WANTED design, 2006. 243 s. ISBN 80-969351-8-6. POLONEC, Tomáš P. R. Dejiny farnosti a kostola v Tomášove. Tomášov : Tomáš Pius Roland Polonec, 2025. 126 s. ISBN 978-80-570-6714-6. Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Kostol svätého Mikuláša (Tomášov)