Žilinská univerzita v Žiline

Žilinská univerzita v Žiline (angl. University of Žilina, lat. Universitas Solnensis, skr. UNIZA) je slovenská verejná vysoká škola univerzitného typu so sídlom v Žiline. Poskytuje vzdelanie v bakalárskych, inžinierskych/magisterských a doktorandských študijných programoch. Bola založená v roku 1953 a v súčasnosti má sedem fakúlt. Na Žilinskej univerzite ukončilo štúdium doteraz takmer 90 000 absolventov, z toho 1 500 zahraničných. Spolu má univerzita vyše 1 500 zamestnancov a vo všetkých formách štúdia študuje približne 8 000 študentov v 169-tich akreditovaných študijných programoch. História Dňa 1. septembra 1953 vyčlenením z Českého vysokého učenia technického v Prahe vznikla Vysoká škola železničná. Mala 5 fakúlt, a to dopravnú, stavebnú, strojnícku, elektrotechnickú a vojenskú. Premenovaním Vysokej školy železničnej v roku 1959 vznikla v Prahe Vysoká škola dopravná (VŠD), ktorá bola 6. septembra 1960 premiestnená z Prahy do Žiliny. Po presťahovaní do Žiliny mala vtedajšia Vysoká škola dopravná tri fakulty - Fakultu prevádzky a ekonomiky dopravy, Fakultu strojnícku a elektrotechnickú a Vojenskú fakultu. Rozvoj priemyslu, dopravy a spojov si vynútil aj rozvoj Vysokej školy dopravnej v širokom spektre. Vzniklo viacero nových odborov dopravy ako napr. letecká doprava, bloky a spoje, cestná a mestská doprava, stavba mostov a tunelov, železničná doprava (je vlastne najstarší a pôvodný odbor) a mnoho ďalších na fakulte PED a SET. Od roku 1961 VŠD začala pripravovať odborníkov aj pre rezort spojov, avšak k premenovaniu školy sa pristúpilo až v roku 1977 a VŠD bola premenovaná na Vysokú školu dopravy a spojov v Žiline (VŠDS). Výsledkom predchádzajúceho vývoja a napĺňaním snáh po univerzalizácii štúdia vznikali po roku 1989 ďalšie nové fakulty z už existujúcich inštitúcií, katedier a fakúlt. Ako samostatné fakulty sa v tomto období konštituovali: Fakulta riadenia (od roku 1996 Fakulta riadenia a informatiky) Stavebná fakulta Strojnícka fakulta Elektrotechnická fakulta (od roku 2019 Fakulta elektrotechniky a informačných technológií) V roku 1996 vzniká Žilinská univerzita v Žiline ako nasledovník VŠDS a rozširuje svoj profil pôvodne technickej vysokej školy o prírodné vedy (od 18. augusta 1998). Zákonom č. 324/1996 Z.z. bol v roku 1996 názov Vysoká škola dopravy a spojov zmenený na Žilinskú univerzitu v Žiline. V rokoch 1996 - 1997 vznikli na UNIZA dve fakulty – Fakulta priemyselných technológií v Púchove a Katecheticko-pedagogická fakulta sv. Ondreja v Ružomberku, na základe ktorých boli neskôr založené dve nové slovenské univerzity. Od 20. decembra 2010 bola Fakulta prírodných vied premenovaná na Fakultu humanitných vied. Vojenská fakulta bola v roku 2001 premenovaná na Fakultu špeciálneho inžinierstva, čím sa začala jej transformácia na civilnú fakultu delimitovanú do rezortu školstva. V roku 2014 bola premenovaná na Fakultu bezpečnostného inžinierstva. V súčasnosti má teda univerzita sedem fakúlt. Ako člen Európskej asociácie univerzít (EUA) od roku 2000 sa Žilinská univerzita v roku 2002 podrobila komplexnej evalvácii. V akademickom roku 2005/2006 prešla Žilinská univerzita ako jedna z dvoch slovenských univerzít druhým stupňom (tzv. folow up) evalvácie EUA. Pôsobením v rozličných medzinárodných organizáciách a združeniach ŽU aktívne vplýva na formulácie rozvoja európskeho vzdelávacieho a výskumného priestoru. Akademická obec Súčasným rektorom je od 3. júla 2022 prof. Ing. Ján Čelko, CSc., ktorého by mal 3. júla 2026 nahradiť prof. Ing. Branislav Hadzima, PhD. Prvou prorektorkou a prorektorkou pre vzdelávanie je prof. Ing. Anna Križanová, PhD. Prorektorom pre vedu a výskum je prof. Ing. Pavol Rafajdus, PhD. Prorektorom pre medzinárodné vzťahy a marketing je prof. Ing. Jozef Ristvej, PhD., MBA Prorektorom pre rozvoj je prof. Ing. Andrej Czán, PhD Prorektorom pre informačné systémy je prof. Ing. Karol Matiaško, PhD. Predsedom Akademického senátu je prof. Ing. Róbert Hudec, PhD. Kvestorkou univerzity je Ing. Jana Gjašiková. Na univerzite k 31.12.2015 pôsobilo 100 profesorov a 166 docentov. Celkový počet vyučujúcich bol 654 a v oblasti výskumu pracovalo 223 zamestnancov. Vzdelávanie Na univerzite sa poskytuje vzdelanie celkovo v 175 študijných programoch. Kampus Univerzita sídli na Univerzitnom kampuse Veľký Diel, ktorý je postupne budovaný od 80. rokov. V centre mesta pôsobí Fakulta bezpečnostného inžinierstva, na letisku v Dolnom Hričove je pracovisko Katedry leteckej dopravy Fakulty prevádzky a ekonomiky dopravy a spojov a v Tatranskej Javorine od roku 1999 Výskumný ústav vysokohorskej biológie. Taktiež vlastní ubytovacie zariadenie v Ružomberku a univerzitné rekreačné stredisko v Zuberci. Služby pre študentov Univerzita poskytuje ubytovanie študentom v študentských domovoch (internátoch) Veľký Diel a Hliny V, s kapacitou spolu cca 4 400 lôžok. Študenti sa majú možnosť stravovať v 7 univerzitných výdajniach a bufetoch, prakticky na každom mieste výučby. Fakulty V súčasnosti má univerzita šesť fakúlt: Fakulta prevádzky a ekonomiky dopravy a spojov (FPEDaS) Strojnícka fakulta (SjF) Fakulta elektrotechniky a informačných technológií (FEIT) Stavebná fakulta (SvF) Fakulta bezpečnostného inžinierstva (FBI) Fakulta riadenia a informatiky (FRI) Fakulty zrušené v minulosti: Fakulta humanitných vied (FHV) – zrušená 2025, vyčlenený len Ústav mediamatiky a kultúrneho dedičstva (UMKD) Fakulta prírodných vied (FPV) – vznik v 1998 a zánik v 2010 Ďalšie pracoviská Ďalej pri univerzite pôsobia aj tieto pracoviská a ústavy: Rektorát Výskumný ústav vysokohorskej biológie Ústav telesnej výchovy Ústav celoživotného vzdelávania Centrum informačných a komunikačných technológií Ústav znaleckého výskumu a vzdelávania Univerzitná knižnica Univerzitné pastoračné centrum pri UNIZA (tzv. Paľova búda) Vydavateľstvo EDIS Letecké výcvikové a vzdelávacie centrum UNIZA Národné výcvikové centrum bezpečnosti v civilnom letectve Ústav konkurencieschopnosti a inovácií Výskumné centrum UNIZA Univerzitný vedecký park UNIZA Spolupráca Kooperácia so zahraničnými univerzitami umožňuje študentom a učiteľom aktívnu účasť v medzinárodných programoch Erasmus, Leonardo da Vinci, CEEPUS, TEMPUS, COPERNICUS, COST, v 5., 6. a 7. rámcovom programe, programe H2020 a i. Galéria Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Žilinská univerzita v Žiline Externé odkazy Žilinská univerzita zazi.uniza.sk