Klepáč (mlyn v Bratislave)

Mlyn Klepáč je historická usadlosť a ôsmy mlyn z deviatich mlynov na potoku Vydrica približne 4500 metrov od ústia do Dunaja. Nachádza sa v hornej časti Mlynskej doliny na Železnej studničke v Bratislave. Názov Meno "Klepáč" dostal objekt podľa nemeckého označenia "záhonu" - Clepeis, ktorý sa pre túto lokalitu používal už v 15. storočí. História objektu Presný vznik mlynu nie je doložený no predpokladá sa, že existoval už koncom 16. storočia, nakoľko už v 17. storočí tu existovala jednoposchodová budova. Pôvodne boli niektoré časti mlyna pravdepodobne drevene hrázdené. Išlo o chudobnú mlynskú usadlosť, nakoľko okrem priľahlej lúky k nej nepatrili nijaké ďalšie pozemky. V druhej polovici 18. storočia bol majiteľom Mathias Strohofer. V polovici 19. storočia vlastnil usadlosť s mlynom Henrich Hackl, následne mlynárovi Krištofovi Cellérovi, ktorý ju v roku 1842 predal bratovi Samuelovi Cellérovi. V predajnej zmluve je uvedené, že ide o tzv. dvojchodový mlyn (mlyn s dvoma kolesami), s vrchným náhonom vody. V areáli mlyna sa už nachádzala ďalšia hospodárska budova, ktorú tvorili maštale a kôlňa. V roku 1855 bol vlastnikom Schreiber. V roku 1911 usadlosť kúpil známy bratislavský staviteľ Ľudovít Gratzl s úmyslom vybudovať v mlyne výletnú reštauráciu. Objekt však obnovil iba čiastočne a od roku 1921 sa vlastníkom stal Jozef Raban, ktorý budovu prestaval na reštauráciu s bývaním. Výskum Počas výskumu v 80. rokoch 20. storočia bola na juhozápadnom nároží a postupným plošným odkryvom na západnej a južnej fasáde odkrytá prvá omietková vrstva na kompaktnom kamennom lomovom murive, ktoré svojim charakterom a maľovanou výzdobou umožnilo datovať najstaršiu čast objektu do poslednej tretiny 17. storočia. Predpokladá sa, že pôvodne mali miestnosti trámový strop, nakoľko klenba zachovaná do 70. rokov 20. storočia bola postavená až v 18. storočí. V 18. storočí sa mlyn zväčšil, dostal nový krov, ku ktorému boli vymurované aj štíty, ktoré mohli byt predtym drevené. Počas tejto prestavby bol vybudovaný aj prízemný objekt, ktorý je zreteľný aj na dobových fotografiách z 30. rokov 20. storocia. Následne po ňom zostal už iba odtlačok na východnom priečelí budovy. Na základe dispozícii objektu môžeme konštatovať, že miyn stál pôvodne medzi dvoma ramenami potoka Vydrica na akomsi ostrovčeku. Dve mlynské kolesá boli umiestnené pod svahom na južnej strane v miestach, kde bol vyhĺbeny zaklenutý priestor (v popisoch technológie mlyna označovaný ako ľadnica). Z obdobia baroka sa dala identifikovať pec postavená do otvoru v stene medzi dvoma miestnosťami tak, že ich vykurovala obe naraz. Z tohto obdobia sa dochovali aj okenné mreže na západnom priečelí budovy. K ďalším stavebným úpravám došlo okoo roku 1845 a v poslednej tretine 19. storočia. V tomto období však už objekt stráca svoju pôvodnú funkciu a je upravený na reštauráciu, ktorá nesie názov Klepáč. V 30. rokoch 20. storočia to bola obľúbená destinácia mnohých výletníkov. Súčasný stav V 70. a 80. rokoch 20. storočia došlo k vysťahovaniu posledných nájomníkov (medzi ktorými bola aj pani Rabanová, ktorá ešte do roku 1950 viedla v budove hostinec). Následne tu pracovníci Mestskej správy pamiatkovej starostlivosti nvykonali umelecko-historický a architektonický výskum. Napriek tomu, že bola v tomto období vypracovaná dokumentácia na jeho záchranu ako múzea mlyna a pohostinstva, objekt chátral. V súčasnosti je objekt v súkromnom vlastníctve. Referencie Externé odkazy Klepáč – združenie pre ôsmy mlyn na Vydrici