Dižskābarži

Dižskābarži (Fagus) ir dižskābaržu dzimtas ģints. Eiropā tie ir visizplatītākie lapu koki. Ķeltu mitoloģijā dižskābardis ir sievišķības simbols. Latvijā savvaļā neaug neviena dižskābāržu suga, lai gan apstādījumos ir atrodams Eiropas jeb parastais dižskābardis. Kurzemē ir mākslīgi veidotas dižskābaržu audzes, kuras galvenokārt lika izveidot baltvācu muižnieki 19. gadsimtā. Dižskābaržu meži ir ar biezu lapu nobiru klāju un stipri moēnoti, tādēļ dižskābaržu mežs ir ļoti vienveidīgs un citas augu sugas izspiedošs. Sistemātika ģints dižskābarži (Fagus) suga Amerikas dižskābardis (Fagus grandifolia) suga Dienvidķīnas dižskābardis (Fagus longipetiolata) suga Eiropas dižskābardis (Fagus sylvatica) suga Japānas dižskābardis (Fagus crenata) suga Japānas zilais dižskābardis (Fagus japonica) suga Kaukāza dižskābardis (Fagus orientalis) suga Ķīnas dižskābardis (Fagus engleriana) suga Meksikas dizskābardis (Fagus mexicana) suga Taivānas dižskābardis (Fagus hayatae) suga Fagus lucida Izmantošana Dižskābarža koksne ir cieta, izturīga un viegli apstrādājama. Tā ir gaiša un viendabīga, tomēr uz vecumu kodolkoksne stumbru vidusdaļā sāk iekrāsoties, kas tiek uzskatīts par nevēlamu. Pašlaik Eiropā novērojama dižskābarža koksnes pārprodukcija. Koksni izmanto dažādai produkcijai – no zīmuļiem un darbarīku rokturiem līdz mēbelēm, saplākšņiem un parketa dēlīšiem. Atsauces