Antonija valnis

Antonija valnis (latīņu: Vallum Antonini, angļu: Antonine Wall) bija Romas impērijas nocietinājumu sistēma pāri Skotijas vidienei no Fērtofklaidas līča rietumos līdz Fērtoforta līcim austrumos 63 kilometru garumā. Vaļņa atliekas ir daļa no UNESCO Pasaules mantojuma objekta Romiešu pierobežas nocietinājumi, kurā bez Antonija vaļņa ietilpst Adriāna valnis, kā arī Augšģermānijas-Rētijas valnis Vācijā. Atšķirībā no dienvidos esošā Adriāna vaļņa, kas tika izveidots no akmens, Antonija valnis tika izveidots no zemes un apklāts ar velēnām, akmeņus ieklājot tikai vaļņa pamatos, tāpēc tas līdz mūsdienām saglabājies mazāk. Vaļņa ziemeļu pusē tika izrakts grāvis, bet augša nostiprināta ar palisādi. Tas bija apmēram 5 metrus plats un 3 metrus augsts. Valnī ietilpa arī 16 forti un nelieli nocietinājumi starp tiem. Valnis tika sākts celt m.ē. 142. gadā pēc imperatora Antonija Pija pavēles un pabeigts 12 gadu laikā. Valnis tika uzcelts, lai aizsargātu impēriju no kaledoniešu uzbrukumiem. Tas funkcionēja tikai 8 gadus, pēc tam garnizoni tika pārcelti uz Adriāna valni. Skatīt arī Adriāna valnis Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Antonija valnis. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski) Antonija valnis