Canna

Canna (gaeli keeles Eilean Chanaigh, Canaigh) on väike saar Šotimaa läänerannikul Sise-Hebriidides, Small Isles saarestiku läänepoolseim ja suuruselt kolmas saar. Saarel on maaühendus väiksema saare Sandayga, millega ta moodustab ühe asula. Suur osa saare rannikust on järsk. Seal leidub suhteliselt viljakat maad ning saar on olnud asustatud neoliitikumist saadik. Saare ajaloo eri perioodidest pärineb mitu nähtavat muinasmälestist. Canna on kuulunud Iona kloostrile ja mitmele klannile. 19. sajandil elas saarel mitusada inimest, kuid rahvaarv langes järsult pärast sunniviisilisi väljatõstmisi (Highland Clearances). 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli saarel püsielanikke 6, 2010. aastal oli elanikke 21. Saare ostis 1936. aastal John Lorne Campbelli , kes asus sinna elama ning ajas idealistlikku omanikupoliitikat. Ta oli innukas folklorist; koos abikaasa Margaret Fay Shaw'ga kaardistas ja säilitas ta gaeli laule ja juttes. Nende kodus Canna House'is asub üks maailma parimaid gaeli laulude ja tekstide kogusid. 1981. aastal andis Campbell saare üle National Trust for Scotlandile (NTS), kes on praeguseni saare omanik ja haldaja. NTS on püüdnud saarel püsiasustust säilitada, muu hulgas 2006. aastal korraldatud kampaaniaga, mille eesmärk oli meelitada peresid Cannale elama asuma. Cannal ja Sandayl on rikkalik linnustik; eriti oluliseks on peetud karikormorani pesitsuskolooniat. 20. sajandi lõpus hakkas linde märgatavalt vähemaks jääma. Põhjuseks peetakse arvukat rändrottide populatsiooni, sest rotid rüüstasid pesi. Rotipopulatsioon hävitati NTSi ja ühingu Royal Zoological Society of Scotland suure projekti käigus; projekt viidi lõpule 2006. aastal.