Tristan da Cunha saar

Tristan da Cunha on saar Atlandi ookeanis samanimelises saarestikus. See kuulub Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha koosseisu. See saar paikneb teistest asustatud saartest kõige kaugemal, lähim asustatud saar asub 2450 km kaugusel. Saare pindala on 98 ruutkilomeetrit ja diameeter umbes 12 km. Saare kõrgeim koht on Queen Mary's Peak, mille kõrgus on 2062 meetrit. Saarel elas augustis 2024 266 inimest. Saare avastas 1506. aastal Portugali maadeavastaja Tristão da Cunha, kes nimetas saare enda järgi, kuid tal ei õnnestunud keeruliste ilmaolude tõttu saarele maabuda. Esimestena külastasid saart Madalmaade Ida-India Kompanii laeva Heemstede meeskond. Suurbritannia annekteeris saared 14. augustil 1816 ning paigutas saarele sõjaväelased. Sõjaväelased lahkusid saarelt järgmisel aastal, kuid kapral William Glass palus luba saarele elama jääda. Saar on sellest ajast olnud püsivalt asustatud. Saare eraldatuse tõttu ei mõjutanud seda kehtestatud karantiini tõttu koroonapandeemia. 2026. aastal hüppasid lennuraja puudumise ja ajakriitilisuse tõttu Briti õhuväe transpordilennukilt saarele kuus Briti armee langevarjurit ja kaks sõjaväearsti, et osutada erakorralist abi hantaviirusesse nakatunud mehele. Vaata ka Tristan da Cunha vulkaan Viited