Mājas apogs

Mājas apogs (Athene noctua) ir pūču dzimtas putns. Dabiskais izplatības areāls ir Eiropa, Centrālāzija, Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika. Vēsturiski ligzdojis arī Latvijā, bet mūsdienās sastopama ļoti reti. Mājas apogi uzturas lauku apvidos ar lieliem, veciem kokiem. Uzturā lieto peles un citus sīkus grauzējus, nelielus putnus, kukaiņus, gliemežus un sliekas. Senajā Grieķijā mājas apogs bija gudrības un dievietes Atēnas simbols. Mājas apoga zinātniskais nosaukums Athene noctua ir tulkojams kā "nakts Atēna". Izplatība Mājas apoga dabiskais izplatības areāls ir Eiropa, izņemot Skandināviju, Centrālāzija, Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika. Suga ir introducēta Lielbritānijā 19. gadsimtā, kā arī Jaunzēlandes Dienvidsalā. Latvijā Latvijā mājas apogs ir vēsturiski ligzdojoša suga, taču 20. gadsimta laikā kā ligzdotājs izzudis (pēdējais zināmais ligzdošanas gadījums 1984. gadā Ventspils apkārtnē). Pēc vairāku desmitgažu pārtraukuma sugas ligzdošana atkal pierādīta 2023. gadā Dobeles novadā. Novērojumu skaits 21. gadsimta 20. gados sakrīt ar novērojumu un ligzdošanas gadījumu skaita pieaugumu Lietuvā un Baltkrievijā. Iekļauts Latvijas Sarkanās grāmatas 3. kategorijā. Izskats Ķermeņa garums ap 25 cm, svars 150—170 g. Abi dzimumi krāsoti vienādi: mugura gaiši brūna, uz spārniem apaļi balti plankumi. Krūtis un vēders brūni-balti, raibi. Kājas apspavlotas. Acis dzeltenas, sejas disks nav izteikts. Atsauces Ārējās saites Pirmais novērojums 24 gadu laikā – Mārupes privātmāju rajonā manīts mājas apogs