Udmurtia

Udmurtia (ametlik nimi Udmurdi Vabariik) on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Volga föderaalringkonnas. Piirneb läänes ja põhjas Kirovi oblasti, idas Permi krai ning lõunas Baškortostani Vabariigi ja Tatarstani Vabariigiga. Udmurtias kehtib Samara aeg. 28. märtsist 2010 kuni 26. oktoobrini 2014 kehtis Moskva aeg. Loodus Pinnamood Udmurtia on valdavalt künklik tasandik, langusega lõuna ja lääne suunal. Maa põhjaosas asub Ülem-Kama kõrgustik (kõrgus kuni 330 m), lääneosas asub on kohati soostunud Kilmezi jõe äärne madalik. Lõunaosas on väiksemad Možga ja Sarapuli kõrgustik, nendevahelisel alal voolab Iži jõgi ja tema lisajõed. Loodusvarad Maavaradest leidub naftat, turvast, kvartsliiva, savi, lubjakivi. Kliima Valitseb mõõdukalt kontinentaalne parasvöötme kliima. Talv on külm, suvi suhteliselt soe. Jaanuari keskmine temperatuur on −14 ... –16 °C, juuli 17 ... 19 °C. Sademeid on aastas 400–600 mm. Veestik Suurim jõgi on Kama, mille läte on Udmurtia kirdeosas, muud suuremad on kõik Kama jõgikonna jõed: Vjatka, Siva, Iž, Tšeptsa, Kilmez. Uurali alasid Volgaga ühendav Kama on laevatatav. Riik 4. novembril 1920 moodustati Votjaki autonoomne oblast Vene SFNV koosseisus. 1. jaanuar 1932 nimetas NSV Liidu Kesktäitevkomitee oblasti ümber Udmurdi autonoomseks oblastiks. Nimelt korrastati sel ajal venekeelseid rahvaste nimesid ja tsaariaegse "votjakid" asemel võeti kasutusele udmurtide omanimetus. 28. detsember 1934 võttis NSV Liidu Kesktäitevkomitee vastu otsuse, millega Udmurdi autonoomsest oblastist moodustati Udmurdi ANSV. 1990. aastal sai Udmurdi ANSV-st vastavalt Udmurdi ANSV Ülemnõukogu seadusele Udmurdi Vabariik. Alates 2017. aastast on Udmurdi Vabariigi juht (vene keeles Глава) Aleksandr Bretšalov. 2000–2014 oli Vabariigi juht Aleksandr Volkov (presidendiks valitud aastatel 2000 ja 2004, nimetatud 2009). Haldusjaotus Vabariigi koosseisus on järgmised munitsipaalringkonnad (rajoonid) ja vabariikliku alluvusega linnad: Rajoonid: Alnaši rajoon (vene Алнашский район, udmurdi Алнаш ёрос) Balezino rajoon (Балезинский район, Балезино ёрос) Debesi rajoon (Дебесский район, Дэбес ёрос) Glazi rajoon (Глазовский район, Глаз ёрос) Graki rajoon (Граховский район, Грак ёрос) Egra rajoon (Игринский район, Эгра ёрос) Jakšur-Bödja rajoon (Якшур-Бодьинский район, Якшур-Бӧдья ёрос) Jari rajoon (Ярский район, Яр ёрос) Jukamenskoje rajoon (Юкаменский район, Юкамен ёрос) Kambarka rajoon (Камбарский район, Камбарка ёрос) Karakulino rajoon (Каракулинский район, Каракулино ёрос) Kezi rajoon (Кезский район, Кез ёрос) Kijasa rajoon (Киясовский район, Кияса ёрос) Kizneri rajoon (Кизнерский район, Кизнер ёрос) Krasnogorskoje rajoon (Красногорский район, Красногорск ёрос') Pitši Purga rajoon (Малопургинский район, Пичи Пурга ёрос) Možga rajoon (Можгинский район, Можга ёрос) Sarapuli rajoon (Сарапульский район, Сарапул ёрос) Sjölta rajoon (Селтинский район, Сьӧлта ёрос) Sjumsi rajoon (Сюмсинский район, Сюмси ёрос') Šarkani rajoon (Шарканский район, Шаркан ёрос) Zavjalovo rajoon (Завьяловский район, Завьял ёрос) Uva rajoon (Увинский район, Ува ёрос) Vavoži rajoon (Вавожский район, Вавож ёрос) Votka rajoon (Воткинский район, Вотка ёрос) Linnad: Glazkar (Глазкар, Глазов) Ižkar (Иж кар, Ижевск) Možga (Можга, Можга) Sarapul (Сарапул, Сарапул) Votka (Вотка, Воткинск) Rahvastik Maa põlisasukad udmurdid moodustasid 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 29,3% rahvastikust. Nendele lisaks elas Udmurtias venelasi (60,1%), tatarlasi (7,0%), ukrainlasi. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Udmurtia elanikkonnast udmurte 28,0%, venelasi 62,2% ja tatarlasi 6,7%. Tihedamalt on asustatud maa ida- ja lõunaosa. Suuremad asulad on Ižkar (elanikke 631 000; 2005, arvestuslikult) Sarapul (101 300) Glazkar (100 700) Votka (98 600) Možga (47 300) Egra (22 000) Uva (19 100) Balezino (16 600) Viited Välislingid Udmurdi Vabariigi koduleht Rein Sikk. Kaks Udmurtiat: Kalašnikovi maa päkapikud üritavad ennast leida EPL.ee, 1. juuni 2009