Tšuvašimaa

Tšuvašimaa vai Tšuvaššia (ammõtligult Tšuvaši Vabariik, tšuvaši k. Чӑваш Республики, vinne k. Чувашская Республика) om Vinnemaa 1. järgu valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalringkunnan. Tšuvašimaa päälinn om Tšeboksarõ. Suurõmbaq liinaq ommaq Tšeboksarõ, Novotšeboksarsk, Kanaš ja Alatõr. Tšuvašimaa suurus om 18 346 kilomiitret. Naabriq ommaq nii soomõ-ugri rahvaq kui ka slaavlaseq ja tatarlasõq. Tšuvašimaalt juusk läbi ka üts suurõmbit jõki – Volga. Valitsõmisjaotus Vabariigi kuunsaison ommaq järgmädseq rajooniq: Alatõri rajoon (Алатырский район) Alikovo rajoon (Аликовский район) Batõrevo rajoon (Батыревский район) Ibressi rajoon (Ибресинский район) Jadrini rajoon (Ядринский район) Jaltšiki rajoon (Яльчикский район) Jantikovo rajoon (Янтиковский район) Kanaši rajoon (Канашский район) Komsomolskoje rajoon (Комсомольский район) Kozlovka rajoon (Козловский район) Krasnoarmeiskoje rajoon (Красноармейский район) Krasnõje Tšetai rajoon (Красночетайский район) Mariinski Possadi rajoon (Мариинско-Посадский район) Morgauši rajoon (Моргаушский район) Poretskoje rajoon (Порецкий район) Šemurša rajoon (Шемуршинский район) Šumerlja rajoon (Шумерлинский район) Tsivilski rajoon (Цивильский район) Tšeboksarõ rajoon (Чебоксарский район) Urmarõ rajoon (Урмарский район) Vurnarõ rajoon (Вурнарский район) Koolitus Tšuvašimaal om 695 kuuli, 520 latsiaida ja 20 suurkuuli. Oppiq saa nii tšuvaši, vinne, mordva ku tatari kiilt. Riigin om egä 10 000 innemise kohta 460 suurkoolilist ja suurkoolõn opis 62 000 opilast. Kaemist väärt as'aq Šoršelõ külan om kosmonautiga muusõum, selle, et kolmas inemine maailman, kiä läts' kosmossõhe, oll' tšuvašš Andrian Nikolajev. Tšuvašimaal om ka rahvusmuusõum, kon ommaq raamaduq, dokumendiq, fotoq, reliikviaq ja pall'o muid asjo.