Vasjuganin suo

Vasjuganin suo (ven. Васюганские болота) on pohjoisen pallonpuoliskon suurin suoalue, joka sijaitsee Venäjällä Siperian lounaisosassa. Se on alueen tärkein makean veden lähde (400 kuutiokilometriä makeaa vettä), ja suoalue on Vasjugan-joen lähde. Suolla elää useita uhanalaisia lajeja. Vasjuganin suo on yksi maailman suurimmista soista. Venäjä rauhoitti vuoden 2017 lopulla osan siitä, 614 803 hehtaarin laajuisen alueen. Suota on ehdotettu myös Unescon maailmanperintökohteeksi. Sijainti Suoalueen pinta-ala on 53 000 neliökilometriä, mikä tekee siitä noin 20 prosenttia Sveitsiä suuremman. Siinä on yli miljardi tonnia turvetta, mikä on kaksi prosenttia kaikesta maailman turpeesta. Suo sijaitsee Novosibirskin, Omskin ja Tomskin alueilla Venäjällä Ob-joen länsirannalla, leveyspiirien 55°35' ja 58°40' ja pituuspiirien 74°30' ja 83°30' välillä. Suon laajuus lännestä itään on 573 kilometriä ja pohjoisesta etelään 320 kilometriä. Vasjuganin suossa on noin 800 000 pientä järveä ja suuri määrä jokia. Tyypiltään se on pääasiassa keidassuota. Historia Tutkijat uskovat suon syntyneen suunnilleen 10 000 vuotta sitten, minkä jälkeen se on kasvanut jatkuvasti. 75 prosenttia Vasjuganin suon pinta-alasta on soistunut viimeisten 500 vuoden aikana. Ilmasto Suo sijaitsee taigavyöhykkeellä ja sen alueella vallitsee mannerilmasto, johon kuuluvat pitkät ja kylmät talvet sekä lyhyet ja kuumat kesät. Suo sijaitsee pienilehtisten metsien vyöhykkeen ja eteläisen taigan vyöhykkeen välisellä siirtymävyöhykkeellä. Kasvillisuus ja eläimistö Suo on lajistoltaan runsas ja siellä esiintyy monia harvinaisia eläimiä, kuten peuroja, oravia, hirviä, soopeleita, minkkejä, saukkoja, karhuja, ilveksiä ja ahmoja. Yleisimpiä suolla kasvavia kasveja ovat karpalo, juolukka ja lakka. Linnustoon kuuluvat maa- ja merikotka, sääksi, isolepinkäinen, muuttohaukka, riekko, metso, pyy ja teeri. Kaikkiaan suolla on tavattu 195 lintulajia 15 eri lahkosta. Lähteet Aiheesta muualla Whc.unesco.org