Nornickel

Norilsk Nickel ( Nornickel, engelsk: Nornickel, russisk: «Норникель», frem til 2016 — «Нори́льский ни́кель» ) er et russisk gruve- og metallurgisk selskap. Selskapet er verdens ledende produsent av nikkel og palladium. Nornickel eier også de største reservene av nikkelmalm, og produserer i tillegg platina, kobber, sølv, gull, kobolt og andre ikke-jernholdige metaller. Nornickel inkluderer Polarfilialen, Kola gruve- og metallurgisk selskap, Giproniсkel, NordStar Airlines, Nordavia og rederiet Jenisej. Selskapets hovedkontor ligger i Moskva City, i Mercury City Tower . Frem til oktober 2014 var det plassert på Bolsjaja Tatarskaja gate. Historie De første malmprøvene ble tatt av en ekspedisjon ledet av Nikolaj Urvantsev og Aleksandr Sotnikov i 1919. Ekspedisjonen fant sted i et område der byen Norilsk ble senere grunnlagt. Både Urvantsev og Sotnikov regnes som forekomstens oppdagere. I 1923 oppdaget Nikolaj Vysotskij at det også var platina i malmen. Arbeidet fortsatte frem til 1934 da man godkjente den første beregningen av malmreservene etter en detaljert utforskning av forekomstene Norilsk-1 og Norilsk-2. I 1935 vedtok Politbyrået i Sovjetunionen byggingen av Norilsk gruve- og metallurgisk kompleks. Byggingen av byen og komplekset ble gjennomført av Norillags (en av GULAGs fangeleirer) fanger, blant annet Nikolaj Urvantsev, en av forekomstens oppdagere. I første halvdel av 1940-tallet ble produksjonen av nikkel, kobber, kobolt og platinaforbindelser etablert. I 1953 produserte Norilsk gruve- og metallurgisk kompleks 35% nikkel, 12% kobber, 30% kobolt og 90% platinaforbindelser fra den totale produksjonen av disse metallene i Sovjetunionen. I 1960 ble det oppdaget verdens største forekomst av kobber-nikkel sulfidmalm — Talnakhskoje. I 1965 ble forekomsten Oktober oppdaget. I 1981 ble Talnakh prosesseringsanlegg satt i drift. I 1979 ble Nadezhdinsk metallurgiske fabrikk satt i drift. 4. november 1989 vedtok Sovjetunionens ministerråd et vedtak om etableringen av et statlig konsern for produksjon av ikke-jernholdige metaller — Norilsk Nickel. Konsernet inkluderte Norilsk kompleks, kompleksene Petsjenganickel og Severonickel, Olenegorskij mekanisk anlegg, Krasnojarsk prosesseringsanlegg for ikke-jernholdige metaller og Gipronickel (Leningrad). Disse foretakene ble forent i et enkelt konsern basert på en felles teknologisk ordning for behandling av sulfid kobber-nikkel malm. I 1993, etter forordningen av presidenten i Russland, ble konsernet Norilsk Nickel omdannet til Det russiske aksjeselskapet for produksjon av ikke-jernholdige og edle metaller Norilsk Nickel (Norilsk Nickel AS). I 1994 ble aksjekapitalen til disse foretakene delt mellom eierne. I 1995 fikk Vladimir Potanins ONEXIM-Bank 38% av konsernets aksjekapital (51% av A-aksjene) for $170,1 millioner ved en auksjon. I 1997 ble denne pakken kjøpt av Potanins strukturer for $640 millioner. I 2001 ble det gjennomført en restrukturering — aksjonærene i Norilsk Nickel AS utvekslet sine aksjer for aksjer i Norilsk nickel gruve- og metallurgisk selskap. Selskapets aksjer begynte å kjøpes og selges på de russiske børsene RTS og Micex. I 2002 kjøpte Norilsk nickel det russiske gullgruveselskapet Poljus og ble den største gullprodusenten i Russland med en markedsandel på over 15%. All gullgruvedrift i Norilsk Nickel ble overført til selskapet Poljus. I 2006 ble Poljus delt opp i et eget aksjeselskap Poljus Gull. I 2006 fikk selskapet lisens for å jobbe på Maslovskoje forekomst. Reservene på forekomsten ble registrert av staten i september 2009. I 2007 klarte Norisk Nickel å kjøpe det kanadiske selskapet LionOre for $6,3 milliarder. I 2009 organiserte selskapet sin egen isbryterflåte. I 2014 ble Norilsk Nickel kvitt utenlandsk aktiva — gullgruveselskaper og et nikkkelprosjekt i Australia. I 2016 ble den eldste nikkelfabrikken (bygget i 1942) innenfor byen Norilsk stengt, blant annet av miljøvernmessige grunner. Kostnadene for en så rask nedleggelse utgjorde 11 milliarder rubler. Samme år endret selskapet logoen og skiftet navn til Nornickel. Norilsk Nickel er hovedprodusent og største eksportør av nikkel i Russland. Bedriften står for ca. 97 % av landets nikkelproduksjon, noe som utgjør ca. en tiendedel av verdens produksjon. Brand Finance verdsatte selskapets merke til $675 millioner. Bystrinskij gruve- og prosesseringsanlegg (Transbajkal) som er bygget for $1,5 milliarder er satt i drift. Det produserer 10 millioner tonn malm i året. Nornickel er med på topp 5-listen av miljøansvarlige russiske gruveselskaper ifølge World Wildlife Fund. I 2018 opprettet Nornickel et fellesforetak (JV) med Russisk platina. Foretakets produksjonsmengde av platinagruppemetaller er opptil 100 tonn per år, noe som kan sammenlignes med det som Nornickel produserer selv. Foretaket består av forekomstene Maslovskoje (fra Nornickel) og Tsjernogorskoje i tillegg til den sørlige delen av Norilsk-1 (fra Russisk platina) . Men allerede i 2020 ble fellesforetaket oppløst fordi Rusal blokkerte prosjektet, og Russisk platina og Nornickel avtalte at de skulle utvikle forekomsten Tsjernogorskoje. I 2018 kjøpte Vladimir Potanins selskap Interros 2,1% av Nornickels aksjer hos Roman Abramovitsj, og hans del utgjorde 32,9%. Samme år ble Nornickel nesten ferdig med ombyggingen av sin flyplass i byen Norilsk. Dette kostet over 12,5 milliarder rubler, hvorav 7,6 milliarder ble tatt fra statsbudsjettet. Fortum, BASF og Nornickel har signert en intensjonsavtale for å planlegge et batteriresirkuleringssamarbeid i Harjavalta i Finland for elbilmarkedet. Samarbeidet vil gjøre det mulig å møte den økende etterspørselen etter viktige metaller i elbiler på en bærekraftig måte. I 2019 solgte Roman Abramovitsj 1,7 % av Nornickels aksjer til mange forskjellige investorer for $551 millioner, mens Potanins strukturer, Rusal, samt nærstående parter ikke kunne delta i kjøpet. Nornickel ble kåret til den beste arbeidsgiveren i Russland av magasinet Forbes (på den tiden hadde selskapet flere enn 75 000 ansatte), og ble også kåret til den 36. beste arbeidsgiveren i verden. Samme år havnet selskapet på første plass på Forbes' liste over russiske selskaper for utbetaling bonuser til toppledere. Nornickel var et ansvarlig selskap i Vinteruniversiaden 2019. 29. mai 2020 skjedde en ulykke på Kraftvarmeverk-3 eid av en av Nornickels datterselskaper, kraftverket i Norilsk. I august 2021 meldte Det russiske kriseministeriet at drivstoffutslippet var fullstendig eliminert. Nornickel bevilget også i 2020 10,5 milliarder rubler til kampen mot koronapandemien og planla å bevilge 10 milliarder til. Samme år lanserte Nornickel et prosjekt innen digitalisering av metallsalgene og annonserte at selskapet ville bli den første emittenten av sin sveitsiske plattform for å skape sikkerhetstokens av industrielle aktiva til selskapet Atomyze. I begynnelsen av 2021 stanset Nornickel delvis arbeid på to viktige gruver — Oktjabrskij gruve og Tajmyrskij gruve — på grunn av flom. Sommeren 2021 produserte Nornickel det første partiet av karbonnøytralt nikkel (UNN) i metallurgisk industri. Privatisering I 1994 ble aksjekapitalen til disse foretakene delt mellom eierne. I samsvar med privatiseringsplanen ble en del av selskapets aksjer gitt til de ansatte, en annen del ble lagt ut for salg på auksjoner. Flere enn 250 000 mennesker ble eiere av Norilsk Nickels aksjer. Aksjemajoriteten (38%, eller 51% av A-aksjene), sikret i føderal eiendom, ble satt opp for den såkalte panteauksjonen i november 1995 (auksjoner der det ble privatisert store deler av tidligere statlige selskaper). Ifølge auksjonens resultater ble ONEXIM-Bank den nominelle eieren av den kontrollerende eierandelen i Nornickel AS. 5. august 1997 ble det holdt et kommersielt anbud med investeringsforhold der statens eierandel i Nornickel AS ble kjøpt av selskapet Swift som representerte ONEXIM-Banks interesser. Swift betalte staten $270 millioner for 38% av aksjene og oppfylte også anbudets tilleggsvilkår om finansiering av investeringsprogrammet og gjeldsbetalingen. Det ble konkludert med at prisen som ble satt da Nornickel ble privatisert, samsvarer med verdien, og denne konklusjonen finnes i erklæringen № 14300-2113/91 som er fremlagt av akademisk sekretær på Økonomiinstituttet ved Det russiske vitenskapsakademi D.S. Lvov; erklæringen № 93-1 som er fremlagt av rektor på Finansakademiet under Den russiske føderasjonens regjering A. G. Grjaznova. I 1997 ble det skapt flere andre selskaper, blant annet Kola gruve- og metallurgisk selskap AS og Norilsk gruve- og metallurgisk selskap AS. Dette ble gjort for å tiltrekke seg nye investorer og innføre moderne styringmodeller. I årene 1997–2000 gjennomførte Den russiske føderasjonens regnskapskammer (Russlands statsorgan for finanskontroll) en revisjon av Norilsk Nickels privatisering. Rapporten om resultatene av revisjonen fra 9. juni 2000 bekreftet av privatiseringen var gjennomført i samsvar med den russiske loven. Den opplyste også at den opprinnelige prisen på Norilsk Nickels aksjeblokk, satt opp for auksjonen og det kommersielle anbudet, var i samsvar med Russlands forskrifter og kunne forklares av selskapets høye gjeld på den tiden, samt høye sosiale forpliktelser i bedriften. Lignende konklusjoner ble nådd av Riksadvokatens kontor og Russlands regjering etter en rekke tilsvarende kontroller. Det finnes imidlertid et annet synspunkt som er angitt i boken til den tidligere Regnskapskammers nestleder av J. J. Boldyrev Malurt i begeret. Det står der at Norilsk nickel da var en monopolist på nikkelmarkedet (mer enn 90% av produksjonen i Russland) og kobber (mer enn 60%), hadde en 95-100 års forsyning med malmer, et årlig overskudd på $1,5 milliarder og lønnsomhet på mer enn 70%. Derfor var den virkelige verdien av Norilsk Nickel betydelig høyere enn $180 millioner som det var solgt for. I tillegg gir J. Boldyrev en rekke fakta som peker på svindelen med transaksjoner på auksjonene (inkludert for Norilsk Nickel), som Russlands regjering drev med i 1995 for å privatisere de mest verdifulle statlige eiendelene ved å omgå loven om privatisering. Boken inneholder også et brev sendt av Regnskapskammeret til Riksadvokatens kontor med kravet til J. I. Skuratov om å møte i retten for å forsvare Russlands Interesser og si opp fiktive transaksjoner med auksjonene umiddelbart. Likevel gjorde riksadvokaten ikke dette. Senere publiserte Regnskapskammeret mange fakta som vitnet om en ulovlig privatisering av den statlige eiendommen. Men allerede i 2000 sendte Regnskapskammeret en ny rapport, som Ifølge J. J. Boldyrev, var "tydelig fabrikkert" og gjort for å "rehabilitere" de nye eierne av Norilsk Nickel, ledet av O. V. Potanin. Til tross for dette ble rapporten godkjent av styret, men J. J. Boldyrev forlot sin avvikende mening i forbindelse med det. En lignende historie med detaljer og intervjuer om hvordan den ulovlige privatiseringen skjedde er beskrevet i David Hoffmans bok Oligarker. Rusals inntreden i selskapets kapital og aksjonærkonflikten I april 2008 solgte Mikhail Prokhorov, som sammen med Vladimir Potanin var den største medeieren av selskapet, sin andel av 25% pluss en av aksjene til verdens største aluminiumselskap Russisk aluminium (Rusal, UC Rusal), kontrollert av Oleg Deripaska. Prokhorov mottok 14% av Russisk aluminium i aksjer og ca $5 milliarder i kontanter (av de lovede $7 milliardene i kontanter betalte Deripaska bare en del på en gang, den andre delen ble omgjort til ekstra aksjer fra Rusal, en del til ble betalt etter IPO). Den nye aksjonæren forsøkte å oppnå forening mellom de to selskapene. Imidlertid førte ytterligere handlinger fra selskapets aksjonærer til en bedriftskonflikt. Det oppstod noen vesentlige tvister rundt konsernsjefen og styrelederen i Nornickel, samt styrets sammensetning. Aksjonærene opprettet en slags våpenhvile i november 2008, kort tid før selskapet ble ledet av en Vladimir Putins kollega fra KGB, tidligere leder av Rostourism Vladimir Strzhalkovskij. Et viktig aspekt i aksjonærenes kamp var at Nornickel selv kjøpte en betydelig blokk av sine aksjer fra markedet — 17,3% — og disse tilbakekjøpte aksjer "stemte" på siden av selskapets ledelse. Under konflikten ga Interros et tilbud til Rusal om å kjøpe ut sin eierandel for $9 milliarder. Senere sendte Nornickel et tilbud om å kjøpe 25% av aksjene for $12 milliarder, og tilbød deretter å kjøpe tilbake 20% av Nornickels aksjer for $12,8 milliarder. Rusal avslo alle tilbudene. I august 2011 prøvde de igjen, denne gangen for $8,75 milliarder. Våren 2011 fikk Potanin et annet tilbud om å kjøpe ut sin andel i selskapet. Ifølge avisen Vedomosti kom det fra forretningsmennene Viktor Vekselberg og Leonid Blavatnik. Avisen anslo at de tilbød $19,2 milliarder, men Potanin takket nei. I begynnelsen av desember 2012 annonserte partene forsoning, Roman Abramovitsj ble bedt om å bli voldgiftsmann. Deripaska, Potanin Og Abramovitsj undertegnet en ny aksjonæravtale der Vladimir Potanin selv skulle bli konsernsjef i Nornickel, istedenfor Strzhalkovskij, som ikke passet for Rusal, og 16,9 % av tilbakekjøpte aksjer i selskapets skulle tilbakebetales. Det ble forventet at de nåværende aksjonærene ville selge sin del av aksjene (2,84% fra Potanin for $867,3 millioner og 2,03 % fra Deripaska for $619,7 millioner). I tillegg måtte Interros, Rusal og Millhouse (selskapet til Abramovitsj) skape en trust for like deler av Nornickels aksjer (7,3 % av aksjene fra hver eier). På den måten kunne Abramovitsj som voldgiftsdommer styre totalt 20% av aksjene. I tillegg ble partene enige om å avslutte alle rettsprosessene og velge et nytt styre med lik representasjon. Eiere Strukturen av selskapets aksjekapital per 10.14.2021 ifølge offisielle tall: INTERROS LIMITED — 35,95% En+ Group — 26,25% Andre aksjonærer — 37,3% Tilbakekjøpte aksjer — 0,5% De viktigste aksjonærene i selskapet per mars 2021, ifølge ITAR-TASS : Vladimir Potanins Interros — 34,6% av aksjene Rusal — 27,8% av aksjene Abramovitsj og Abramovs Crispian — 4,7% av aksjene Under skilsmissen mellom Potanin og hans ekskone Natalia i 2015 konkluderte domstolen Presnenskji i Moskva at han er hverken medeier av Nornickel eller Interros Holding. Selskapets børsverdi på Moskva-Børsen fra september 2021 er 3,7 billioner rubler. Ledelsen Styret Styrelederen i selskapet siden mars 2013 er Gareth Penny, den tidligere styrelederen i diamantmonopolet De Beers. Forvaltning Konsernsjefen i selskapet — Vladimir Potanin (siden desember 2012). Tidligere var det: Anatolij Filatov (1988–1996) – administrerende direktør for komplekset, konsernleder og president i Nornickel AS. Vsevolod Generalov (april — mai 1996) — konstituert president i Nornickel AS. Alexandr Khloponin (1996—2001) — konsernsjef i Nornickel AS. Johnson Khagazheev (februar — august 2001) — konsernsjef i Nornickel AS, konsernsjef i Nornickel i 1998-2001. Mikhail Prokhorov (2001—2007) — konsernsjef, styreleder i Nornickel AS. Denis Morozov (2007—2008). Sergej Batekhin (juli — august 2008). Vladimir Strzhalkovskij (august 2008 — desember 2012). Vladimir Potanin (siden desember 2012). Virksomhet Nornickel er det største selskapet i Russlands ikke-jernholdige metallurgi, et av de 10 største private selskapene i landet. Nornickel driver med leting, beregning, utvinning, anrikning og foredling av mineraler, produserer og selger ikke-jernholdige og edle metaller. Produktene leveres til flere enn 30 land. Produksjonsanleggene ligger i Russland — i Norilsk industriområde, på Kola-Halvøya, i Transbajkal og i tillegg i Finland og Sør-Afrika. I 2019 utgjorde nikkelproduksjonen 229 tusen tonn, kobberproduksjonen utgjorde 499 tusen tonn, palladiumproduksjonen 2,9 millioner unser, og platinproduksjonen 0,7 millioner unser. Nornickel er verdens største nikkelprodusent, med en andel på 14% (96% i Russland). Ifølge Bloomberg er Nornickel den mest effektive nikkelprodusenten i verden. Selskapet er videre verdens største palladiumprodusent, med en andel på 41%. Nornickel er også verdens tredje største platinaprodusent, med en andel på 10% av verdens totale produksjon. Nornickel produserer i tillegg rhodium, kobolt, kobber, sølv, gull, iridium, ruthenium, selen, tellur og svovel. Påviste og sannsynlige reserver: 6,5 millioner tonn nikkel 11,6 millioner tonn kobber 129 millioner unser platinagruppemetaller I henhold til IFRS utgjorde selskapets omsetning i 2020 $15,5 milliarder, og selskapets bunnlinje var på $3,6 milliarder. I et intervju med Kommersant sa Nornickels visedirektør Jevgenij Fjodorov at investeringer i modernisering av energiinfrastrukturen i 2021 var dobbelt så store som i 2020; opp til 30 milliarder rubler. Selskapsstruktur Nornickel består av tre viktige produksjonssteder. Det første er Polarfilialen som ligger på Tajmyrhalvøya (i Norilsk, Talnakh, Kajerkan og Dudinka). Den andre plattformen er på Kolahalvøya (i Montsjegorsk, Zapoljarnoje, Nikel). Det tredje stedet er Bystrinskij gruve- og prosesseringsanlegg. Deltakelse i selskaper Inntil 2006 eide Nornickel selskapet Poljus som er den største gullprodusenten i Russland (20% av gullproduksjonen i Russland). Etter omstruktureringen ble aksjene overført til det etablerte selskapet Poljus Gull AS. De ble fordelt mellom aksjonærene i Norilsk Nickel i forhold til deres andel. Norilsk Nickel eier også 60,66% av det russiske energiselskapet OGK-3. 29. juni 2007 annonserte Nornickel at selskapet hadde klart å samle 90% av aksjene av det kanadiske LionOre. I midten av august 2007 kjøpte selskapet i tillegg 7,7% av LionOres aksjer, og fikk dermed 97,7%. De resterende 2,3% vil Nornickel tvangsinnkjøpe i samsvar med kanadisk lov. Norilsk Nickel arvet 50% fra LionOre i et felles prosjekt med det sørafrikanske selskapet ARM. Partnerne eier nikkelgruven Nkomati i Sør-Afrika. I 2006 produserte Nkomati nickel 396,9 tusen tonn malm og 4826 tusen tonn nikkel. Bedriften utvant 2,8 tusen tonn kobber og 22 tusen unser palladium per år. I 2019 bestemte Nornickel og African Rainbow Minerals seg å avslutte prosjektet. I november 2021 mottok Norilsk Nickel kompensasjon fra regjeringen i Botswana og det statseide selskapet BCL Group på grunn av salget av Norilsk Nickels afrikanske eiendeler, inkludert 50% av Nkomati. Aktuelle prosjekter Svovelprosjektet er det største miljøprosjektet til Norilsk Nickel som koster $3,5 milliarder. Målet med prosjektet er å redusere utslippene av svoveldioksid med 10 ganger innen 2025 og 20 ganger innen 2030. Som en del av prosjektet er det planlagt å lukke et smelteverk på Kola-Halvøya, i landsbyen Nikel, og et metallurgisk fabrikk i Montsjegorsk, modernisere Kobberfabrikken og utstyre produksjonen med avfallsdeponeringsanlegg for svoveldioksid. Ifølge representanten for Norilsk Nickel vil selskapet ikke forlate Svovelprosjektet selv etter boten på 147,7 milliarder rubler de hadde fått etter diesellekkasje i 2020. Nornickel fortsatte også å utføre sitt CO2-reduksjonsprogram i Norilsk by. I fjor økte investeringene i dette prosjektet 4 ganger fra år til år til over 500 millioner USD. Ifølge Potanin falt CO2-utslippene i området med 78% fra 2020 og med over 90% sammenlignet med 2015 takket være nedstengningen av smelteverk og metallurgiske anlegg på Kolahalvøya. I Norilsk falt CO2-utslippene med 14% fra år til år. I 2020 ble det åpnet et sports-og helsekompleks i Norilsk bygget av Norilsk Nickel. Selskapet investerte 3,6 milliarder rubler. I mars 2020 ble det inngått en samarbeidsavtale med den karbonfrie energiprodusenten Fortum og det kjemiske konsernet BASF for gjenvinning av batterier. Det er planlagt at det vil redusere karbondioksidutslipp ved produksjon av batterier til elektriske kjøretøy. I oktober 2021 foreslo Nornickel flere måter for Tukhards gjenbosetting, inkludert flytting til nye hus i New Tukhard, en ny by bare 1,5 kilometer unna den gamle, eller til leiligheter i andre bosetninger. Nornickel foreslo arkitektoniske og ingeniørmessige løsninger for den nye bebyggelsen i samsvar med beboernes behov og krav. Prosjektet kan være fullt gjennomført i 2026, dersom beboerne gir sitt samtykke. Ved runde en av konsultasjonene gikk det lokale urbefolkningen med på å delta i FPIC-prosedyren. I november 2021 innvilget Voldgiftsretten i Krasnojarsk kraj søknaden om at det måtte tas 30 brygger fra eierskapet til Norilsk Nickel. Søknaden handlet om bryggene til Dudinskij havn som var i bruk av Norilsk Nickel-konsernet før privatisering, og som ifølge anklageren ikke var konsernets privatiserte eiendom. ESG Et av ESG-prosjektene til Nornickel er grønn nikkel for eksport til Europa. Kultur- og sportsstøtte Norilsk Nickel er sponsor og kurator ved Multimedia Art Museum. Norilsk Nickel er sponsor av festivalen for urfolk i nord Bolsjoj Argisj. I 2020 åpnet selskapet en idrettsarena Aika i Norilsk, i 2021 — Tula Arena. Datterselskaper og underordnede organisasjoner Industriulykker ved produksjon 11. mars 1999 døde tre gruvearbeidere i en eksplosjon i en dybde av 150 meter i gruven Anhydritt (Kajerkanskij-gruven) 15. mars 2001 skjedde det en eksplosjon i Polargruven i en dybde av 201 meter. To gruveardeidere omkom og fire ble skadet 27. august 2003 døde to gruvearbeidere i en av Oktjabrskij gruvene på grunn av et steinras 8. november 2003 døde en gruvearbeider i en av Oktjabrskij gruvene på grunn av steinraset 11. september 2015 døde to gruvearbeidere i Oktjabrskij gruve da en støttemur raste sammen 25. februar 2016 druknet en gruvearbeider i gruven Majak (Komsomolskij gruve) da den ble oversvømmet 15. november 2016 døde en gruvemester i Oktjabrskij gruve på grunn av et steinras 7. juli 2017 døde fire gruvearbeidere på grunn av en metaneksplosjon i Polargruven 22. oktober 2019 døde en gruvemester og to teknikere som følge av kvelning i Tajmyrskij gruve 29. mai 2020 skjedde det en diesellekkasje på mer enn 20 tusen tonn på NTEK sitt kraftvarmeverk. Avisen Kommersant kaller hendelsen den største i russisk Arktis. Vladimir Putin innførte da en føderal nødsituasjon. Ifølge Rostekhnadzors konklusjon oppstod ulykken på grunn av feilene i konstrueringen og byggingen av drivstofftankpelene. Det ble reist straffesaker mot de ansatte på kraftvarmeverket og ordføreren i Norilsk (den sistnevnte ble senere dømt til straffarbeid). Grigorij Djukarev, leder for urfolkforeningen i Tajmyr (Krasnojarsk kraj) sendte et offisielt brev til president V. V. Putin med informasjonen om forurensningen som kom fra Nornicke. Rosprirodnadzor vurderte miljøskadene til 147,7 milliarder rubler. Norilsk Nickel selv vurderte skaden fra drivstofflekkasjen syv ganger lavere — til 21,4 milliarder rubler og annonserte en plan for å eliminere konsekvensene for en treårs periode, selv om det kunne ifølge ekspertene ta ca. 10 år. VNIRO (Russisk institutt for fiskeri og oseanografi) vurderte kostnadene for å gjenopprette tilstanden til akvatiske biologiske ressurser til 40 milliarder rubler. Greenpeace estimerte skaden til 6 milliarder rubler. Ekspertene vurderte skaden til urfolkene i nord på 170 millioner rubler. Ifølge medlemmet av kommisjonen Sergej Sizonenko bor det ca 700 representanter for urfolk i det rammede området. Det kostet Nornickel 11,5 milliarder rubler. I januar 2022 meldte den russiske avisen Vedomosti om at jorden hadde kommet til det normale igjen. Det har vært enda en stor lekkasje av drivstoff fra den russiske gruvegiganten Nornickel. Drivstoffet har rent ut i naturen i arktiske Sibir, ifølge DPA. Greenpeace Russland sammen med Novaja Gazeta og en tidligere ansatt i Rosprirodnadzor Vasilij Rjabinin registrerte hvordan innholdet i avgangslagringsanlegget for flytende avfall som inneholder tungmetaller, overflateaktive stoffer ble sluppet ut. Væsken fra det ble overført av pumper og drenert inn i tundraen. Giftig avfall kom inn i elva Kharaelakh som renner ut i innsjøen Pjasino. 12. juli 2020 lekket det 44,5 tonn flydrivstoff i Krasnojarsk kraj nær landsbyen Tukhard på grunn av en rørledningsskade i Norilsktransgaz. 1. mars 2021, etter flere ulykker på sine industrielle anlegg, annonserte selskapet oppsigelsen av sin første visepresident, Sergej Djatsjenko. Rangeringer I 2019 kåret Forbes Norilsk Nickel til den beste arbeidsgiveren i Russland. I 2021 inkluderte Forbes også selskapet i de 10 største russiske private arbeidsgiverne. I 2021 kom Norilsk Nickel for første gang inn i topp 10 av de største russiske selskapene ifølge RBK 500. Referanser Eksterne lenker Offisielt nettsted Russland gransker kjemikalieutslipp i Arktis NEWS AND PRESS-RELEASES Google Finance — Aksjekurser for og nyheter om Nornickel Siberian River Has Turned Red Before, Satellites Show — NASA Earth Observatory, Image of the Day September 15, 2016