A. Vaganovos rusiško baleto akademija

A. Vaganovos rusiško baleto akademija – Marijos teatro baleto mokykla Sankt Peterburge; viena seniausių baleto mokyklų pasaulyje. Istorija Mokyklą 1738 m. įkurė Rusijos imperatorė Ana Ivanovna kaip Imperatoriškąją teatro mokyklą. Pirmuoju jos pedagogu tapo prancūzų baletmeisteris Žanas Batistas Lande. Pirmieji mokiniai – dvylika jaunuolių ir dvylika merginų – dvarų tarnautojų vaikai – buvo mokomi Ermitaže. Imperatorė norėjo sukurti pirmąją Rusijos profesionalią šokių trupę. Beveik visi mokyklos pedagogai buvo pakviesti iš Vakarų Europos. Žymiausi jų buvo Enrico Cecchetti, Pierina Legnani ir Marius Petipa. Tų laikų baletas skyrėsi nuo dabartinio. Visas savo pastangas Lande nukreipė į pramoginių šokių, kurie tuo metu sudarė mokymo pagrindą, meistriškumą. Taip ir atsirado išskirtinis rusiško baleto braižas. Peterburgo akademijoje dirbo pirmasis rusų baletmeisteris Ivanas Valberchas (Lesogorovas), kuris paruošė trupę garsaus prancūzo Didlo vizitui. Pats Šarlis Lui Didlo, klasikinio šokio šiuolaikinės metodikos pradininkas, dėstė šioje mokykloje apie 20 metų. Per šį laikotarpį rusiškas baletas tapo europietiško baleto dalimi – jau formavosi nauja klasikinio teatrališko šokio ant puantų sistema. Neilgai trukus, XIII ir XIX a. sandūroje rusiškas baletas tapo lygiavertis užsienietiškam, o klasikinis šokis, akademijai įdiegtas Didlo, tapo akademijos ugdymo programos pagrindu. Taip pat imperatoriškų teatrų direkcijos kvietimu į Sankt Peterburgą atvyko kitas pasaulyje žinomas prancūzas Žiulis Pero – svarbiausias romantizmo epochos baletmeisteris. Vėliau dėstyti šioje įstaigoje ėmė daugelio klasikinių baletų choreografiją pastatęs Marius Petipa, su juo susijęs laikotarpis buvo pavadintas „Petipa epocha“. Su juo kartu atvyko italas Enriko Čeketi, kurio pastangomis išpopuliarėjo vyriškas šokis. Kiekvienas baletmeisteris įnešė savo nacionalinės mokyklos bruožų į rusišką baletą, tačiau to meto akademiją išgarsino ne tik žinomi pedagogai, bet ir jų mokiniai. Su rusišku baletu visą pasaulį supažindino Paryžiuje pasirodanti Anna Pavlova. Akademijos sėkmę užtvirtinio Marinos Semionovos, Galinos Ulanovos, Natalijos Dudinskajos, Vladimiro Ponomariovo, Matildos Ksešinskajos meninė veikla. Po 1917 m. revoliucijos baleto mokykla buvo uždaryta ir vėl atidaryta kaip Valstybinis Leningrado choreografijos institutas. Viena žymiausių šios mokyklos pedagogųū buvo balerina Agripina Vaganova. Nuo 1920 m. ji buvo mokytoja, o nuo 1934 m. Leningrado choreografijos instituto vadovė. Ji yra vadinamojo Vaganovos metodo kūrėja. 1956 m., praėjus šešeriems metams po A. Vaganovos mirties mokykla jos garbei pervadinta į A. Vaganovos baleto akademiją. Akademijos struktūra Priėmimas Ugdymas įstaigoje prasideda nuo 5 klasės, pabaigus 4 pradines klases. Priėmimas į akademiją vykdomas trimis etapais. I etapas Atskirai tikrinami stojančiųjų berniukų ir mergaičių duomenys: plastika, lankstumas, šuolis, muzikalumas, laikysena, artistiškumas ir pan. Jam praėjus yra skelbiami kandidatų, praėjusių į II etapą sąrašai. II etapas Stojantieji turi praeiti medicinos komisiją, kuri atrenka vaikus į III etapą. III etapas Dar kartą patikrinami kandidatų fiziniai ir meniniai duomenys ir skelbiamas galutinis įstojusių mokinių sąrašas. Ugdymas Akademijos mokinių ugdymas susideda iš bendrojo lavinimo ir profesinės dalių. Žinomi alumnai Šaltiniai