Nencų autonominė apygarda

Nencų autonominė apygarda (rus. Ненецкий автономный округ; nenc. Ненёцие автономной ӈокрук) – Rusijos administracinio teritorinio suskirstymo vienetas (federacijos subjektas). Ji yra Rusijoje šiaurės vakaruose, Archangelsko srityje. Administracinis centras – Narjan Maras. Istorija Teritorija apgyvendinta nuo akmens amžiaus. Ilgus šimtmečius čia vyko nencų ir rusų prekyba. Apygarda įkurta 1929 m. liepos 15 d., 1936 m. įkurtas dabartinis administracinis centras Narjan Maras. Geografija Autonominė apygarda yra Rytų Europos lygumos šiaurės rytuose, palei Barenco jūrą. Vakaruose sritis siekia Timano kalnagūbrį, rytuose – Uralą. Pietuose yra Komijos respublika. Apygardai priklauso Kanino pusiasalis ir Kolgujevo bei Vaigačo salos. Svarbiausia upė – Pečiora. Už Karos jūros yra Naujoji Žemė, tačiau ji apygardai jau nepriklauso. Administracinis suskirstymas Po 2005 m. autonominėje apygardoje įgyvendintos Rusijos „municipalinės valdymo reformos“ autonominė apygarda skirstoma į administracinį centrą Narjan Marą ir vienintelį Zapoliarno rajoną (pažodžiui – Užpoliarės rajonas), kuris apima visą apygardos teritoriją, išskyrus administracinį centrą Zapoliarnoo rajonui priklauso miesto tipo gyvenvietė Iskatelejus, kaimo tipo gyvenvietė Amderma ir 17 kaimiškųjų apylinkių, kurios apima 42 gyvenvietes. Ekonomika Dėl poliarinio klimato ir amžinojo įšalo žemės ūkis menkai galimas. Šiaurės elnių auginimas, žvejyba ir brangiakailių žvėrelių medžioklė buvo pagrindinėmis ūkio šakomis. Atradus naftos išteklių čia pradėta naftos gavyba. Barenco jūroje apygardos šiaurėje yra Prirazlomnoe naftos telkinys, kurio ištekliai 73 mln. tonų. Gyventojai Nencai priklauso samodų kalbų grupei. Anksčiau buvę klajokliais sovietų metais prievarta tapo sėslūs. Nencai sudaro tik apie 19 proc. jų vardu pavadintos apygardos gyventojų. Kraštas labai menkai apgyvendintas, apie pusę gyventojų gyvena Narjan Mare. Gyventojų sudėtis pagal tautybę (pagal 2002 m. gyventojų surašymą): rusai (62,4 proc.) nencai (18,7 proc.) komiai (10,9 proc.) ukrainai (3,2 proc.) baltarusiai (1,0 proc.) kiti (3,9 proc.) Gyvenvietės Didžiausios gyvenvietės 2002 m.: Narjan Maras Iskatelejus Amderma Nuorodos