Sahalīna

Sahalīna (krievu: Сахали́н, japāņu: 樺太島 — Karafuto-tō) ir sala Āzijas austrumu piekrastē, lielākā Krievijas Federācijas sala tās dienvidaustrumos. Krastus apskalo Ohotskas jūra austrumos un Japāņu jūra dienvidaustrumos. Tatāru šaurums to atdala no kontinenta, bet Laperūza šaurums — no Hokaido salas. Vēsture 1855. gadā noslēgtajā Šimodas līgumā Sahalīnas sala bija Japānas un Krievijas impērijas kopējas pārvaldes teritorija jeb kondomīnija. Tomēr 1875. gada Pēterburgas līgumā Krievijas impērija atteicās no Kuriļu salām, pretī iegūstot Sahalīnu pilnīgi savā īpašumā. Pēc zaudētā Krievijas-Japānas kara 1905. gada Krievijas impērija Portsmutas līgumā atteicās no Sahalīnas dienvidu daļas, kur tika nodibināta japāņu Karafuto prefektūra. Otrā pasaules kara beigās PSRS 1945. gadā iesaistījās Sabiedroto valstu karā pret Japānu ar nosacījumu, ka tā iegūs visu Sahalīnu un Kuriļu salas. Pēc kara beigām Japāna Sanfrancisko līgumā (1951) atteicās no Sahalīnas un Kuriļu salu ziemeļu daļas, ko tā bija ieguvusi 1905. gada 5. septembrī parakstītā Portsmutas līguma rezultātā. Tomēr PSRS valdība atteicās atdot Japānai Kuriļu salu dienvidu daļu. Klimats Sahalīnas klimats ir vēss, mērenais musonu klimats (janvāra vidējā temperatūra no -6 °C dienvidos līdz -24 °C ziemeļos, augustā atbilstoši no +19 līdz +10 °C. Ziema ir ilga un sniegaina, vasara ir īsa un vēsa. Gada vidējā temperatūra salas ziemeļos ir -1,5 °C, dienvidos +2,2 °C. Saules radiācijas daudzums ir no 410 kJ gadā ziemeļos līdz 450 kJ gadā dienvidos. Maksimālā gaisa temperatūra vasarā šeit sasniedz +32 °C, minimālā ziemā -30,5 °C. Gada nokrišņu daudzums ir 800 mm. Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sahalīna. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Ukrainas Interneta enciklopēdijas raksts (angliski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Encyclopædia Universalis raksts (franciski) Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)