Jakutsk

Jakutsk (ruski: Якутск) je najveći grad i sjedište Jakutije, u dalekoistočnim federalnim okrugu, u Rusiji. Prema popisu stanovništva iz 2021, Jakutsk ima 355.443 stanovnika. Jakutsk je najhladniji veliki grad na svijetu – s prosječnom temperaturom od -34 °C zimi – ali nije najhladnije naseljeno mjesto. Klima S intenzivnom kontinentalnom subarktičkom klimom, Jakutsk je najhladniji veliki grad na svijetu, sa januarskim temperaturama redovito ispod −40 °C. Najniže temperature ikada zabilježene izvan Antarktike i Grenlanda bile su u slivu rijeke Jane sjeveroistočno od Jakutska, a točnije −67,8 °C u Verhojansku i Ojmjakon. S druge strane, temperature u julu često prelaze 30 °C, stvarajući rekord po toplinskoj amplitudi. Jakutsk je najveći grad izgrađen na neprekidnom permafrostu. Većina kuća izgrađena je na betonskim stupovima. Prosječne mjesečne temperature u Jakutsku kreću se od +19,9 °C u julu do −37,0 °C u januaru. Jakutsk je kopneno naseljeno mjesto, udaljeno je gotovo 1000 kilometara od Tihog oceana, što u kombinaciji s visokom geografskom širinom znači izloženost jakim zimama i nedostatak umjerene temperature. Julijske temperature penju se iznad normalnog prosjeka za ovu zemljopisnu širinu, s prosjekom koji je nekoliko stepeni topliji od južnijih gradova Dalekog istoka poput Vladivostoka ili Južno-Sahalinska. Julijske dnevne temperature čak su više nego u nekim morskim suptropskim područjima. Takva topla ljeta čine da Jakutsk bude, unatoč ledenim zimama, daleko južno od granice drveća. Umjesto toga, zimi je Jakutsk hladniji od najblažih gradova na sličnim geografskim širinama u Skandinaviji. Klima je prilično suha, s većinom godišnjih oborina u ljetnim mjesecima, zbog intenzivnog Sibirskog visokog formiranja oko vrlo hladnog kontinentalnog zraka tijekom zime. Međutim, ljetne oborine nisu obilne budući da vlažni jugoistočni vjetrovi s Tihog oceana gube svoju vlagu iznad obalnih planina mnogo prije nego što stignu do doline Lene. Demografija Prema popisu stanovništva iz 2021. godine, populacija Jakutska bila je 355.443 u užem gradu i 372.928 u urbanom području grada, što je jedna trećina ukupnog stanovništva federalnog subjekta Republike Sahe. Stanovništvo grada znatno je poraslo u Staljinovo vrijeme, udvostručivši se do 1970-ih (107.617 u 1970.) i dosegnuvši 355.000 u 2020-ima. Prema istome popisu (2021.) većinske grupe čine Jakuti (59,2 %) i Rusi (26,4 %), koje slijede brojne manjinske grupe kao što su Kirgizi, Evenki, Tadžici, Kinezi, Armenci i drugi. Najraširenija vjera je pravoslavno kršćanstvo, sa značajnom populacijom pristaša šamanizma i rodnoverstva. Znatan udio stanovnika grada je nereligiozan. Dvije glavne etničke skupine u gradu, Jakuti koji govore turski i Rusi koji govore slavenski, prvenstveno su kršćani. Najveći svjetski hram vjere Aiyy, neotengristički jakutski vjerski pokret, također se nalazi u Jakutsku. Privreda U Jakutsku svoje kancelarije ima ALROSA, koja daje 20% svjetske proizvodnje dijamanata. Historija Jakuti (ili „Saha”) doselili su na ovo područje u 13. i 14. vijeku iz drugih dijelova Sibira. Po dolasku su se pomiješali s drugim autohtonim Sibircima. Rusko naselje Jakutsk osnovali su Kozaci pod vodstvom jenisejskog centuriona Pjotra Beketova 1632. godine na desnoj obali rijeke Lene kao ostrog (ruski: острог) odnosno utvrdu, u početku je nosilo ime „Lenska tvrđava” (ruski: Ленский острог) ili „Jakutska tvrđava”. Grad je se razvio sredinom 17. stoljeća, počevši od te male utvrde. Beketov je 1639. u njoj bio vojvoda od Jakutska i postao je najvažniji ruski dužnosnik na tom području te je diktirao širenje na istok i jug. Godine 1643. godine je izgrađen nastavak utvrde na lijevoj obali rijeke. Prvo ime naselja dolazi od rijeke Lene, a drugo od sinonima za naravno od Jakuta, i to se konačno ustalilo. Godine 1708. mjesto je dobilo status grada pod imenom Jakutsk i podređen je tadašnjoj Sibirskoj provinciji, a krajem 18. stoljeća Irkutskoj guberniji. Godine 1822. Jakutsk je dobio status regionalnog grada. U prvom vijeku postojanja, unutar utvrde su živjeli samo Rusi. Od 18. stoljeća u grad se doseljavaju Jakuti, koji će u 19. stoljeću činiti jednu trećinu stanovništva. Jakutsk je značajno narastao krajem 19. i početkom 20. stoljeća, kada su na području grada otkrivena nalazišta zlata, pa su zatim provedene struja i telefon. Tijekom Ruskog građanskog rata (1917.-1922.) Jakutsk su u ljeto 1918., nakon nekoliko opsada, zauzele snage Bijele armije, pod čijom je vlašću bio do decembra 1919. godine. Početkom 1923. u Jakutsku se odigrala posljednja velika bitka između bjelogardejaca i Crvene armije, nakon koje je u gradu konačno uspostavljena sovjetska vlast. Grad je bio glavni grad Jakutije, u to vrijeme Jakutske A.S.S.R., počevši od 1922. godine. U Staljinovo doba, grad se ubrzano industrijalizirao, zahvaljujući hiljadama zatvorenika koji su radili u jakutskim gulazima. Tijekom Drugog svjetskog rata, Jakutsk je osnovao Upravu za zračni promet preko koje su Sjedinjene Države slale pojačanja u Sovjetski Savez u okviru programa „Lend-Lease”. Nakon rata u gradu je stvoren građevinski kompleks, proširena su poduzeća za sječu drva, razvili su se rudarstvo ugljena i prehrambena industrija. Jakutsk je pritom postao važno središte vodenog, cestovnog i zračnog prometa. U martu 1986. izbili su sukobi na jezeru Teploe, koji su potom eskalirali u ozbiljnije sukobe kada je na Jakutskom državnom univerzitetu izbila tučnjava između jakutskih studenata i Rusa, a zatim su nemiri zahvatili Jakutsk i trajali tri dana. Članovi regionalnog komiteta i gradskog komiteta KPSS-a nisu vidjeli međunacionalnu sjenu u sukobu, podcjenjujući opasnost od njegove eskalacije u nacionalističke prosvjede. No, u to vrijeme je gradom krenula gomila s parolom „Jakutija za Jakute, dolje Rusi!”, a sovjetske vlasti su počele poduzimati mjere. Privedeno je oko sto ljudi, izvedeno pred sud i osuđeno na kazne do četiri godine. 27. decembra 1991. savezna Sovjetska republika Jakutija je preimenovana u Republiku Saha (Jakutija) a Jakutsk je ostao njezin glavni grad. Dana 15. novembra 2022., Ukazom predsjednika Ruske Federacije V. Putina, gradu je dodijeljen naziv „Grada radne hrabrosti”. Gradovi pobratimi Changwon Fairbanks Harbin Murayama Yellowknife Darmstadt Olimpija Galerija slika Napomene Reference