Moskovan suurmoskeija

Moskovan suurmoskeija (ven. Московская соборная мечеть, Moskovskaja sobornaja metšet) on Moskovassa Venäjällä sijaitseva, vuonna 2015 avattu suurmoskeija, jossa on tilaa noin 10 000 rukoilijalle. Moskeija on eräs niistä pyhäköistä, joita Venäjän valtionjohto on luonnehtinut "Euroopan suurimmaksi" moskeijaksi. Suurmoskeija rakennettiin aiemman, vuonna 1904 rakennetun ja syksyllä 2011 puretun, tataariyhteisön keskuksena toimineen pienemmän Moskovan katedraalimoskeijan paikalle. Tämä moskeija oli rakennettu tataarikauppiaiden vuonna 1902 hankkimalle maa-alueelle. Vanhan osin puisen moskeijan purkamista kritisoitiin vanhaa moskovalaista arkkitehtuuria suojelevien ja monien muslimijohtajien taholta barbaariseksi teoksi. Moskovan katedraalimoskeija oli maan ainoa myös Neuvostoliiton aikana toimintaansa jatkanut moskeija. Edellisen kerran uskonnollinen rakennus purettiin Moskovassa neuvostoaikana vuonna 1978. Islamin suurten juhlapyhien aikaan jopa 100 000 uskovaisen kerrottiin kokoontuneen samanaikaisesti pyhäköön ja sen ympärille rukoilemaan. Kremlin virallinen tiedotus kuvasi tyyliltään ja rakenteellisesti täysin uuden suurmoskeijan rakentamista katedraalikoskeijan "uudelleenrakentamiseksi" ja rakennuksen avajaisia "moskeijan uudelleenavaamiseksi". Suurmoskeijan rakennuskuluiksi raportoitiin 170 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Suurimmaksi lahjoittajaksi (100 milj. USD) mainittiin venäläinen liikemies, miljardööri ja Venäjän liittokokouksessa Dagestania edustava senaattori Suleiman Kerimov. Aivan moskeijan pohjoispuolella sijaitsee suuri Olimpijski -sisäurheiluhalli (Олимпийский, joka oli esimerkiksi vuoden 1980 kesäolympialaisten ja Eurovision laulukilpailujen 2009 tapahtumapaikka). Urheiluhallin tuhannet parkkipaikat ovat myös suurmoskeijassa kävijöiden käytössä. Tarve rakentaa lisää moskeijoita Vuonna 2012 tehdyn laajan Arena-arvokartoituksen perusteella Moskovan väestöstä vajaa neljä prosenttia oli islaminuskoisia. Noin 12 miljoonan ihmisen kaupungissa tämä tarkoittaa lähes puolta miljoonaa islaminuskoista. Lehdistössä esitetään tosin usein myös tuntuvasti suurempia arvioita (esim. 2 milj. tai joka kuudes moskovalainen), lähtien Venäjän keskimääräisestä islaminuskoisten määrästä. Tällöin unohdetaan islamin vahva keskittyminen erityisesti Venäjän eteläisiin alueisiin (kuten Pohjois-Kaukasian tasavaltoihin, Tatarstaniin ja Baškortostaniin) eikä nojauduta tutkittuun tietoon (kuten Arena-tutkimus). Noin 200 000 moskovalaista todetaan aktiivisesti islaminuskoa harrastavaksi. Moskovassa toimi suurmoskeijan valmistuttua kaikkiaan vain viisi virallista moskeijaa. Tämän lisäksi kaupungissa toimi ainakin 40 epävirallista "kellarimoskeijaa". Tilannetta pidettiin ongelmallisena, sillä epävirallisten pienmoskeijoiden arvioitiin voivan edesauttaa radikaalin islamilaisuuden leviämistä. Tilanteen parantamiseksi Moskovaan haluttiin rakentaa useita uusia moskeijoita lähivuosina. Venäjän muftineuvosto kertoi, että Moskovan seudulle suunniteltiin vielä suurempaa, noin 20 000 rukoilijan moskeijaa Moskovan kehätien ulkopuolelle. Tälle oli uutisen mukaan saatu jo lupa. Lisäksi jokaiseen Moskovan piirikuntaan haluttaisiin rakentaa pienempi, noin 2 000 rukoilijalle soveltuva moskeija. Levada-tutkimuskeskuksen mukaan yli puolet (51 %) moskovalaisista oli kuitenkin uusien moskeijoiden rakentamista vastaan alkuvuodesta 2015. Imaameja Bedretdin Alimov (1904–1912) Safa Alimov (1912–1921) Abdulvadud Fattahetdinov (1922–1928) Ismail Muštari (1954–1956) Halil Nasretdinov (1936–1953) Ahmetzjan Mustafin (1956–1986) Rizautdin Basyrov (1964–1987) Ravil Gainutdin (1987) Rais Bilal (1991) Ildar Alautdinov (2003) Islam Zaripov (2006) Katso myös Ahmat Kadyrovin moskeija Mahatškalan suuri moskeija Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Moskovan suurmoskeija Wikimedia Commonsissa Helena Haavisto: "Maanalaisten moskeijoiden lisääntyminen levittää ääri-islamismia" (27.9.2015) (verkkouutiset.fi) Cathedral Mosque, photos (englanniksi) (structurae.net)