Brjansk

Brjansk (ruski:Брянск) je grad u Rusiji, 379 km jugozapadno od Moskve. Upravno je središte Brjanske oblasti. Zemljopisnog je položaja 53°16′N, 34°25′E. Brjansku se ime izvodi od ruske riječi za gustiš, "bryn". Broj stanovnika: 2001.: 454.700 2004.: 409.900 Historija Za Brjansk se predpostavlja da je osnovan 985., za doba Vladimira I. od Kijiva kao misionarska i obrambena ispostava na desnoj obali rijeke Desne. Prvi put se spominje u pisanim ispravama 1146. kao Dobrjansk. Bio je posjed starije linije Černihivske grane dinastije Rjurikovića. U 13. stoljeću, postao je sjedište samostalne kneževine i biskupije, a koncem istog stoljeća, Brjansk je došao pod vlast kneževa od Smolenska. U 14. stoljeću černihivski kneževi opet vladaju Brjanskom. Ipak, uskoro opet mijenja vladara, i pada pod vlast Velikog vojvodstva Litve. pod Černihivom do 1245. kneževina pod Zlatnom hordom - 1245. - 1357. Rjurikovići Roman I. (u Černihivu od 1263.) - 1245. - 1285. Oleg (tada u Černihivu) - 1285. - 1286. Roman II. - 1286. - 1308. Bazil I. od Drucka - 1308. - 1309. d. 1314. Svetoslav (u Možajsku 1299. - 1303.) - 1309. - 1310. Bazil I od Drucka (ponovno) - 1310. - 1314. Dmitar - 1314. - 1333. Gleb - 1333. - 1340. Roman III. (u Černihivu do 1370s) - 1340. - 1355. d. 1401. Bazil II. - 1355. - 1356. anarhija - 1356. - 1357. kneževina pod Velikim vojvodstvom Litvom. Gediminovići (Gediminaiciai/GIEDYMINOWICZE) Dmitar II. - 1357. - 1379. d. 1399. izravno pod Litvom - 1379. - 1393. Teodor (Todor, Fjodor) (u Volinskoj 1382. - 1393.) - 1393. d. 1431. izravno pod Litvom - 1393. - 1446. Rjurikovići Bazil III. - 1446. d. poslije 1456. Šimun Obolenski - 1446. - 1447. Litvi - 1447. - 1449. Gediminovići Mihovil Boleslav - 1449. izravno pod Litvom - 1449. - 1454. Rjurikovići Ivan (u Možajsku 1432. - 1454.) - 1454. - 14??. Litvi - 14??. - 1503. Moskovskoj kneževini - 1503. - 1605. Poljskoj-Litvi - 1605. - 1632. Rusiji odtada U 17. stoljeću Brjansk je postao važni trgovinski grad s godišnjim sajmovima. Dekretom cara Petra Velikog utemeljeno je prvo brodogradilište. Ratovi protiv Azova i Švedske donijeli su novi gospodarski zamah Brjansku. 1788. je otvorena tvornica oružja. Napoleon Bonaparte je više puta bezuspješno pokušavao 1812. godine zauzeti ovaj strateški važni grad. S boljševičkom vlašću su došli novi industrijski pogoni, brojne elektrane i tvornice željezničkih vagona i lokomotiva. Od 06. listopada 1941. do 17. rujna 1943. Brjansk je bio zaposjednut od strane snaga Trećeg Reicha. Šume u okolnim područjima bile su tijekom okupacije jedno od glavnih područja partizanskog djelovanja u Rusiji. Danas je Brjansk važan industrijski grad. Proizvode se u njemu elektronički dijelovi, turbine, lokomotive i ostala dobra. Pored toga, Brjansk je upravno i kulturno središte istoimene oblasti, kao i željezničko čvorište s velikim ranžirnim kolodvorom. Upravna podjela Brjansk je podijeljen na 4 "rajona": Bežicki (prije 1956. grad Bežica) Sovjetski Fokinski Volodarski Obrazovne ustanove Podružnica Pravnog instituta ministarstva unutarnjih poslova Ruske federacije u Brjansku Podružnica novog pravnog instituta Moskva Podružnica sveruskog instituta za novčarske znanosti i ekonomiju Institut za Izgradnju prijevoznih strojeva Brjansk Poljodjelski institut Brjansk Državna akademija I.-G.-Petrovsko-sveučilište Brjansk Državna inženjerskotehnološka akademija Brjansk Državna poljodjelska akademija Brjansk Državno tehničko sveučilište Brjansk Poznati Brjanšćani Naum Gabo umjetnik Svetlana Vladimirowna Kriveljova, bacačica kugle i olimpijska pobjednica Galina Malčugina, sprintašica i osvajačica olimpijskog odličja Vanjske veze Lokalna uprava Arhivirano 2007-02-04 na Wayback Machine-u Službeni site