Maskavas zoodārzs

Maskavas Zooloģiskais dārzs, pilnā nosaukumā Maskavas Valsts zooloģiskais parks, ir zooloģiskais dārzs Maskavā, Krievijā. Tas atrodas pilsētas centrā, Presņas rajonā, pie Lielās Gruzīnu ielas, netālu no metro stacijām Barrikadnaja un Krasnopresņenskaja. Maskavas Zooloģiskais dārzs ir viens no vecākajiem zooloģiskajiem dārziem Eiropā un vecākais zooloģiskais dārzs Krievijā. Tas tika atklāts 1864. gada 31. janvārī pēc vecā stila jeb 1864. gada 12. februārī pēc jaunā stila. Zoodārza teritorija aizņem aptuveni 21,5 hektārus, un tā kolekcijā ir vairāk nekā 10 000 dzīvnieku, kas pārstāv vairāk nekā 1200 sugu un pasugu. Zoodārzs veic dzīvnieku demonstrēšanas, sugu saglabāšanas, zinātniskās pētniecības un vides izglītības funkcijas. Tas piedalās apdraudētu sugu saglabāšanas programmās un sadarbojas ar citiem zooloģiskajiem dārziem Krievijā un ārvalstīs. Vēsture Dibināšana Maskavas Zooloģiskais dārzs tika izveidots pēc Krievijas Imperatora aklimatizācijas biedrības iniciatīvas. Par tā dibinātājiem uzskata biologus un Maskavas Universitātes profesorus Anatoliju Bogdanovu, Sergeju Usovu un Kārli Ruljē. Sākotnēji iestāde tika saukta par Maskavas zoodārzu jeb zooloģisko dārzu. Zoodārza atklāšanas brīdī tajā bija aptuveni 300 dzīvnieku. Kolekcijā ietilpa gan mājdzīvnieki, gan savvaļas dzīvnieki un putni. Liela nozīme tika piešķirta Krievijas faunas demonstrēšanai, taču zoodārzā bija apskatāmi arī eksotiski dzīvnieki, tostarp lauvas, tīģeri, jaguārs, leopards, degunradzis un aligators. Pirmajos darbības gados zoodārzs bija sabiedriska un zinātniska iestāde, kuras mērķis bija popularizēt dabaszinātnes, veicināt dzīvnieku pētīšanu un iepazīstināt pilsētas iedzīvotājus ar Krievijas un citu zemju faunu. 19. gadsimta beigas un 20. gadsimta sākums 19. gadsimta otrajā pusē Maskavas zoodārzs pakāpeniski paplašināja dzīvnieku kolekciju un kļuva par nozīmīgu pilsētas kultūras un izglītības objektu. Tomēr tā darbība bieži bija atkarīga no ziedojumiem, privāta atbalsta un sabiedrības intereses. 1905. gada revolūcijas laikā zoodārzs stipri cieta, jo Presņas rajons kļuva par vienu no bruņoto sadursmju centriem. Tika bojātas ēkas, izpostītas ekspozīcijas, nodega daļa arhīva un bibliotēkas, kā arī gāja bojā vairāki dzīvnieki. 1913. gadā zoodārzs cieta arī no plūdiem. Neskatoties uz finansiālām un saimnieciskām grūtībām, zoodārza darbiniekiem izdevās saglabāt iestādes darbību. Padomju periods Pēc Oktobra revolūcijas Maskavas zoodārzs tika nacionalizēts. 1919. gadā tas kļuva par valsts īpašumu, bet 1922. gadā nonāca Maskavas pilsētas pārziņā. 1924. gadā zoodārzu pārdēvēja par Maskavas zooloģisko parku. 1926. gadā zoodārzam pievienoja jaunu teritoriju otrpus Lielajai Gruzīnu ielai. Tā izveidojās Vecā un Jaunā teritorija, kuras vēlāk savienoja ar gājēju tiltu. Paplašināšana ļāva izveidot plašākas dzīvnieku mītnes un jaunas ekspozīcijas. 1930. gados zoodārzā attīstījās izglītojošais darbs un zinātniskie novērojumi. Šajā laikā īpašu popularitāti ieguva dabas pētnieces un rakstnieces Veras Čaplinas darbs ar jauniem dzīvniekiem. Zoodārzā tika izveidots īpašs laukums mazuļu audzēšanai, kur vienkopus turēja dažādu sugu jaunos dzīvniekus. Otrā pasaules kara laikā Maskavas zoodārzs turpināja darbu arī kara apstākļos. Daļa dzīvnieku tika evakuēta, bet daļa palika Maskavā. Neraugoties uz bombardēšanu, pārtikas trūkumu un sarežģītiem darba apstākļiem, zoodārzs saglabāja darbību un bija atvērts apmeklētājiem. Pēckara gados zoodārzu atjaunoja un pakāpeniski paplašināja tā kolekciju. 20. gadsimta otrajā pusē tika būvētas jaunas dzīvnieku mītnes, attīstīta veterinārā aprūpe un izveidotas jaunas tematiskās ekspozīcijas. Rekonstrukcija 1990. gados 1990. gados Maskavas Zooloģiskajā dārzā sākās plaša rekonstrukcija. Tika pārbūvēta galvenā ieeja, sakārtota teritorija, atjaunotas vairākas dzīvnieku mītnes un izveidots jauns gājēju tilts starp Veco un Jauno teritoriju. Šajā laikā zoodārzs ieguva savu mūsdienām raksturīgo veidolu. Tika izveidotas jaunas ekspozīcijas, tostarp akvārijs, putnu māja, jūras dzīvnieku ekspozīcijas un bērniem paredzētas izglītojošas zonas. 21. gadsimts 21. gadsimtā Maskavas Zooloģiskais dārzs turpina modernizāciju, attīsta izglītības programmas un piedalās starptautiskās dzīvnieku saglabāšanas programmās. Zoodārzā darbojas lekciju programmas, bērnu izglītības projekti, brīvprātīgo kustība un profesionālās apmācības programma zoodārzu darbiniekiem. 2016. gadā par Maskavas Zooloģiskā dārza ģenerāldirektori tika iecelta Svetlana Akulova. Viņas vadības laikā tika turpināta teritorijas labiekārtošana, atjaunotas vairākas ekspozīcijas un attīstīti publiskās izglītības projekti. 2019. gadā pēc rekonstrukcijas tika atklāts Bērnu zoodārzs. Tajā apmeklētāji var iepazīt mājdzīvniekus, lauku sētas dzīvniekus un cilvēka pieradināto dzīvnieku vēsturi. Teritorija un ekspozīcijas Maskavas Zooloģiskais dārzs sastāv no divām galvenajām daļām — Vecās teritorijas un Jaunās teritorijas. Tās atdala Lielā Gruzīnu iela, bet savieno gājēju tilts. Vecajā teritorijā atrodas vēsturiskā ieeja, dīķi, putnu ekspozīcijas, primātu mītnes, ziloņu māja, bērnu zoodārzs un vairākas vēsturiskas ēkas. Jaunajā teritorijā izvietotas plašākas dzīvnieku mītnes, tostarp lielo plēsēju, Āfrikas dzīvnieku, polāro dzīvnieku un citu sugu ekspozīcijas. Zoodārza ekspozīcijās apskatāmi: zīdītāji; putni; rāpuļi; abinieki; zivis; bezmugurkaulnieki; tropu un subtropu sugu pārstāvji; Krievijas un Eirāzijas faunas dzīvnieki; retas un apdraudētas sugas. No pazīstamākajiem zoodārza dzīvniekiem minami Āzijas ziloņi, žirafes, lauvas, tīģeri, baltie lāči, brūnie lāči, pingvīni, flamingi, pandas, primāti, plēsīgie putni un dažādas rāpuļu sugas. Bērnu zoodārzs Bērnu zoodārzs ir īpaša Maskavas Zooloģiskā dārza daļa, kas paredzēta bērniem un ģimenēm. Tajā izvietotas ekspozīcijas, kas iepazīstina ar mājdzīvniekiem, cilvēka un dzīvnieku attiecību vēsturi, kā arī lauku saimniecības vidi. Pēc rekonstrukcijas Bērnu zoodārzs tika atvērts 2019. gadā. Tajā tiek rīkotas izglītojošas nodarbības, ekskursijas un pasākumi bērniem. Zinātniskais un izglītojošais darbs Maskavas Zooloģiskais dārzs veic zinātniskās pētniecības, dabas aizsardzības un izglītības funkcijas. Tā speciālisti pēta dzīvnieku uzvedību, turēšanas apstākļus, vairošanos, barošanu un veterināro aprūpi. Zoodārzs piedalās retu un apdraudētu sugu saglabāšanas programmās, kā arī īsteno sabiedrības izglītošanas projektus. Tajā darbojas lekciju programmas, ekskursijas, bērnu pulciņi un tematiskie pasākumi. Nozīme Maskavas Zooloģiskais dārzs ir viens no nozīmīgākajiem zooloģiskajiem dārziem Krievijā un viens no vecākajiem zooloģiskajiem dārziem Eiropā. Tas ir nozīmīgs Maskavas kultūras, izglītības un tūrisma objekts. Zoodārzs ir saistīts ar Krievijas zooloģijas, dabas aizsardzības un vides izglītības vēsturi. Tā darbība aptver gan dzīvnieku demonstrēšanu sabiedrībai, gan zinātnisko darbu, gan sugu saglabāšanas programmas. Maskavas Zooloģiskā dārza vadītāji Maskavas Zooloģisko dārzu dažādos laikos vadījuši vairāki zinātnieki, zoologi un administratori. Jakovs Kaļinovskis (1864—1867); Sergejs Usovs (1867—1873); Aleksandrs Maklakovs (1878—1880); Vladimirs Vāgners (1883—1886); Nikolajs Kulagins (1889—1894); Ipolits Antuševičs (1895—1904); Vladislavs Pogožeļskis (1904—1917); Aleksandrs Kocss (1919—1924); Mihails Zavadovskis (1924—1928); Sergejs Novikovs (1928—1932); Igors Sosnovskis (1951—1977); Vladimirs Spicins (1977—2013); Natālija Kolobova (2013—2016); Svetlana Akulova (2016—pašlaik). Atsauces Informācijas avoti Maskavas Zooloģiskā dārza oficiālā vietne — par zoodārzu (krieviski) Maskavas Zooloģiskā dārza vēsture (krieviski) Maskavas Zooloģiskā dārza ģenerāldirektore (krieviski) Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Maskavas zoodārzs. Oficiālā tīmekļa vietne Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Maskavas Zooloģiskā dārza vēsture (krieviski)