Moskovski državni univerzitet M. V. Lomonosov

Moskovski državni univerzitet M. V. Lomonosov je najveći i najstariji univerzitet u Rusiji, osnovan 1755. Prema podacima iz 2004. godine, imao je 4000 zaposlenih koji su podučavali oko 31000 studenata i 7000 poslediplomaca. Trenutni rektor univerziteta je profesor matematike Viktor Antonovič Sadovniči. Istorija Univerziteta Ovaj univerzitet osnovan je na inicijativu Ivana Ivanoviča Šuvalova i Mihaila Vasiljeviča Lomonosova naredbom ruske carice Jelisavete Petrovne 25. januara (12. januara po gregorijanskom kalendaru) 1755. godine. Prva predavanja održana su 27. aprila. 25. januar se i danas proslavlja kao Dan studenata u Rusiji. Neoklasicizam|neoklasičnu]] građevinu na drugoj strani ulice Mohovaja. Glavna građevina izgrađena je između 1782. i 1793. samrtnički bledim dizajnom Matveja Kazakova, a rekonstruisana nakon Napoleonovog pohoda na Rusiju od strane Domenika Đilardija. U 18. veku univerzitet je bio podeljen na 3 odseka – filozofiju, medicinu i zakonodavstvo. Akademija za buduće studente bila je pripojena univerzitetu, sve do njenog ukidanja 1812. godine. 1779. Mihail Karaskov je osnovao internat za plemiće (Blagorodnый pansion), transformisan u gimnaziju za rusko plemstvo 1830. godine. Univerzitetska štampa, vođena Nikolajem Novikovom 1780-ih izdaje najpopularnije novine carske Rusije - Moskovskie Vedomosti. 1905. unutar univerziteta se osniva socijal-demokratska organizacija, pozivajući na zbacivanje cara i zavođenje republike u Rusiji. Carska vlada je ponovo započela zatvaranje univerziteta. 1911. u znak protesta zbog uvođenja trupa na kampus i maltretiranja određenih profesora, 130 naučnika i profesora je masovno dalo ostavke, uključujući i istaknute kao što su Nikolaj Dimitrijevič Zelinski, Pjotr Nikolajevič Lebedev i Sergej Aleksejevič Čapligin. Takođe je na hiljade učenika izbačeno 1911. Nakon Oktobarske revolucije 1917. godine univerzitet je otvoren i za decu proleterijata i seljaka, a ne samo za pripadnike buržoazije. U 1919. školarine su ukinute i izgrađeni su objekti za pripremanje dece radničke klase za prijemne ispite. 1940. univerzitet je preimenovan u čast svog osnivača Mihaila Vasiljeviča Lomonosova. Posle 1991. osnovano je još 9 odseka. 1992. univerzitetu je dodeljen jedinstveni status: finansiran je direktno iz budžeta (zaobilazeći Ministarstvo prosvete), što je univerzitetu dalo značajan nivo nezavisnosti. Kampus Od 1953. većina fakulteta se nalazi na Vrapčevim brdima, jugoistočnom delu Moskve (1935.—1999.: Lenjinove gore). Glavnu zgradu dizajnirao je arhitekta Lev Vladimirovič Rudnjev. U posleratnoj eri, Staljin je naredio izgradnju 7 ogromnih višespratnih kula oko grada (”sedam sestara”). Glavna zgrada Moskovskog univerziteta bila je daleko najveća. Bila je, takođe, i najveća građevina van Njujorka na svetu u to vreme, i ostala je najviša u Evropi sve do 1988. Centralna kula sa 36 spratova, visoka 240 metara, bila je opasana sa 4 ogromna krila za studentski smeštaj. Govori se da sadrži 30 kilometara hodnika i 5000 soba. Raspoloživi objekti unutar ove građevine obuhvataju koncertnu salu, pozorište, muzej, razne administrativne službe, biblioteku, bazen, policijsku stanicu, poštu, vešernicu, frizerski salon, banku, prodavnice, kafeterije, sklonište od bombi, itd. Zajedno sa anministracijom univerziteta, četiri glavna odseka: Fakultet za mehaniku i matematiku, Geološki fakultet, Geografski fakultet i Fakultet za lepe i primenjene umetnosti su trenutno ostali u glavnoj zgradi. Zvezda na vrhu kule je dovoljno velika da pruži manju sobu sa terasom; teška je 12 tona. Fasade građevine ukrašene su džinovskim satovima, barometrima i termometrima, statuama, rezbarenim motivima pšenice, sovjetskim grbovima itd. Stoji pred terasom sa statuama muškog i ženskog studenta koji zajedno optimistično i samouvereno koračaju u budućnost. Dok su Vrapčija brda bila na periferiji grada u vreme konstrukcije glavne građevine, sada su na pola puta između Kremlja i gradskih granica. Nekoliko zgrada i sportskih objekata su kasnije dodati glavnom kampusu, uključujući i jedini specijalizovani stadion za bejzbol u Rusiji. Trenutno se gradi nova zgrada za odsek društvenih nauka, i ogromna nova zgrada je sagrađena za biblioteku, koja je druga u Rusiji po broju knjiga. Univerzitet takođe poseduje nekoliko spavaonica izvan kampusa u jugozapadnom delu Moskve. Istorijsku zgradu u ulici Mohovaja sada koristi fakultet za novinarstvo, fakultet za psihologiju i institut za afričke i azijske studije. Koordinate zgrade su 55°42′10″S, 37°31′50″I. Fakulteti Univerzitet ima (2005.) 29 fakulteta i 15 istraživačkih centara. Fakultet za mehaniku i matematiku Fakultet za kompjutersku matematiku i kibernetiku Fizički fakultet Hemijski fakultet Fakultet za nauke o materijalima Biološki fakultet Fakultet za fundamentalnu medicinu Fakultet za terenske nauke Geološki fakultet Geografski fakultet Istorijski fakultet Filološki fakultet Fakultet za strane jezike Filozofski fakultet Sociološki fakultet Ekonomski fakultet Pravni fakultet Fakultet za novinarstvo Fakultet za psihologiju Institut za afričke i azijske studije Fakultet za javnu administraciju Viša škola za poslovnu administraciju Fakultet za lepe i primenjene umetnosti Fakultet za bioinženjering i bioinformatiku Moskovska škola ekonomije Fakultet za obrazovanje Biološka stanica ”Belo more” Biološkog fakulteta Reference Vanjske veze (ru) Moskovski državni univerzitet — zvanično mrežno mesto (ru) Kampus Moskovskog državnog univerziteta na Gugl mapama (ru) Nezvanično mrežno mesto Fakulteta za mehaniku i matematiku (ru) Nezvanično mrežno mesto Fakulteta za novinarstvo Arhivirano 2007-03-28 na Wayback Machine-u