החצר הישנה (בוקרשט)

החצר הישנה (ברומנית: Curtea Veche, תעתיק עברי: קוּרְטְאָה וֶקֶה) נבנתה כ"חצר נסיכותית" שכללה ארמון וביצורים שהוקמו על ידי ולאד המשפד ("דרקולה") בשנים 1458–1459, אם כי נמצאו עדויות ארכאולוגיות שהמקום היה מיושב גם במאה ה-13. החל מהמאה ה-14 הייתה החצר מקום מושבם של שליטים ולכיים. האתר שוכן במרכז ההיסטורי של בוקרשט, רומניה והוא מתוחזק ומופעל על ידי מוזיאון העיר בוקרשט. אטימולוגיה החצר נבנתה במאה ה-15 כ"חצר נסיכותית". בשנת 1775, הקים אלכסנדר איפסילנטי חצר נסיכותית חדשה, על גבעת מיכאי וודה (Mihai Vodă hill), באזור בו נמצא פארק איזבור (Izvor Park). הארמון הישן התדרדר עקב רעידת אדמה, מספר שריפות ונזקים שנגרמו במהלך השנים. החצר הנסיכותית קיבלה את השם "החצר הישנה", כדי להבדילה מ"החצר החדשה". היסטוריה בוקרשט הייתה מקום מגוריהם של שליטי מונטניה, עוד בטרם הפכה לבירת ולאכיה. בחצר הישנה ניתן למצוא עדויות מאז ומהשינויים שנעשו במקום לאורך ההיסטוריה. ולאד המשפד הרחיב את פני השטח של מבצר לבנים קדום והקיף אותו בחומות אבן, כדי שישמש עבורו "חצר נסיכות" מבוצרת. מאוחר יותר, במאה ה-16, במהלך שלטונו של מירצ'ה הרועה תוקן הארמון, והוא הפך לגרעין הכלכלי של בוקרשט, מוקף בבתי סוחרים ואומנים. וכן הוקמה "כנסיית הבשורה" (Annunciation Church), הנחשבת לכנסייה העתיקה ביותר בבוקרשט. מאתיי בסאראב (1632–1654) שיפץ את הארמון במהלך שלטונו, כך שהוא "נבנה מחדש לחלוטין... אלגנטי להפליא" עם "מראה מקסים, הרבה יותר משובח ועליז". שינוי נוסף בוצע בתקופת הנסיכים קונסטנטין ברנקוביאנו (1688–1714) ושטפאן קנטאקוזינו (1714–1715). בתקופת שלטונם של השניים הייתה "החצר" בגודלה המרבי: הארמון והגנים השתרעו על פני 25,000 מ"ר, עליהם נבנו ארמון ראשי, כנסיית הבשורה, מספר בניינים, אולמות קבלת פנים, אורוות וגנים. בשנת 1775 בנה אלכסנדר איפסלנטי "חצר נסיכותית חדשה" (Curtea Nouă) בגבעת ספירי. ומאז נקראת הקודמת: "החצר הישנה". בשנת 1798 נמכרה החצר הישנה במכירה פומבית על ידי קונסטנטין האנגרלי (Constantine Hangerli) ובשטח נבנו בתים, רחובות, בתי מלאכה וחנויות, תוך שימוש במבנים העתיקים כיסודות. כנסיית הבשורה ב"חצר" הייתה גם קפלה, אך הכנסייה שנבנתה בשנת 1559, הייתה המקום הדתי העיקרי והאתר בו הוכתרו השליטים. חזית הכנסייה עוטרה בפסים אופקיים של לבנים ופסים צרים של טיח. על קיר הכניסה מצוירים דיוקנות של מייסדי הכנסייה: מירצ'ה הרועה והליידי צ'יאג'נה בצד אחד, ושטפן קנטאקוזינו והליידי פאונה בצד השני. בתקופת האחרונים, בשנת 1715, הוצבו בכניסה פסלי אבן. מירצ'ה הרועה קבור בכנסייה. הכנסייה היא "המבנה הדתי העתיק ביותר שנשמר במראהו המקורי בבוקרשט". חפירות ארכאולוגיות במספר חפירות ארכאולוגיות שבוצעו החל משנת 1967 נחשפו שברי קיר לבנים מהמאה ה-14, מרתפים של הארמון וכן כלי חרס וברזל. תרבות פופולרית בתפקידו הנוכחי כמוזיאון, הארמון והשכונה היוו השראה למאטיי קאראג'אלה לכתוב את הרומן שלו "Craii de Curtea-Veche". ביאורים קישורים חיצוניים הערות שוליים