ITER

ITER, skratka pre International Thermonuclear Experimental Reactor, je medzinárodný tokamak (magneticky ohraničovaná fúzia) experiment, ktorý je v súčasnosti vo výstavbe neďaleko mesta Aix-en-Provence v južnom Francúzsku. Po dokončení má slúžiť na dokázanie vedeckej a technologickej realizovateľnosti fúzneho reaktoru v plnom rozsahu. Stavia na výskume, ktorý bol vykonaný na zariadeniach, ako sú napríklad TFTR, JET, JT-60, a T-15, ale bude podstatne väčší než každý z nich. Je očakávané, že tento program bude trvať 30 rokov – 10 rokov stavba a 20 rokov prevádzkovanie – a stáť až 13 miliárd €. Po mnohých rokoch rokovania účastníci oznámili v júli roku 2005, že ITER bude postavený vo výskumnom centre Cadarache v obci Saint-Paul-lès-Durance vo Francúzsku. Toto meno je akronymom, ITER je skrátený názov pre International Thermonuclear Experimental Reactor a 'iter' znamená v latinčine 'cesta'. Tento dvojitý význam mena ho umožňuje používať ako odkaz na to, že ITER je cestou k využitiu jadrovej fúzie ako mierového zdroja energie. ITER je zamýšľaný ako experimentálny krok medzi súčasným výskumom plazmovej fyziky a budúcimi fúznymi elektrárňami. Je technicky pripravený pre začatie stavby a prvá plazmová prevádzka bola očakávaná v roku 2018. Podľa aktualizovaného harmonogramu z roku 2016 sa predpokladá získanie plazmy v reaktore v roku 2025 a jeho finálne sprevádzkovanie na plný výkon v roku 2035. 28. júla projekt prešiel do fázy spustenie hlavnej montážnej haly. Ciele Projekt ITER má množinu určitých cieľov, pričom všetky sa zaoberajú vývojom realizovateľnej fúznej elektrárne: Krátkodobo vyrábať desaťnásobne viac tepelnej energie z fúznej reakcie, ako je dodávané pomocným ohrevom (Q hodnota 10). Vyrobiť plazmu v ustálenom stave s Q hodnotou väčšou ako 5. Udržať plazmový výboj až do ôsmich minút. Zapáliť 'horiacu' (samo-udržiavanú) plazmu. Vyvinúť technológie a procesy potrebné pre fúznu elektráreň - vrátane supravodivých magnetov (vyvinutých v ruskom T-15) a obsluhy na diaľku (údržba pomocou robota). Overiť myšlienky o plodení trícia. Financovanie Ide o druhý najdrahší vedecký projekt na svete. Viac už stojí iba Medzinárodná vesmírna stanica (ISS). ITER bol založený a je riadený skrze sedem členov – Európska únia, Čínska ľudová republika, India, Japonsko, Kórejská republika, Rusko a USA. EÚ nesie 45,6 % nákladov projektu, všetky ostatné strany zhodne po 9,1 %. Výstavba tokamakového komplexu ITER začala v roku 2013 a stavebné náklady sa v roku 2015 odhadovali na 14 mld. €, celkové náklady na výstavbu a prevádzku sa odhadujú na viac než 20 mld. €. Na projekte priamo či nepriamo spolupracuje 35 krajín. Výkon ITER bude používať vodíkový plazmový prstenec zahriaty na 100 miliónov stupňov celzia. Je navrhnutý tak, aby vyrábal približne 500 MWt (500 miliónov wattov) fúznej energie nepretržite až 1000 sekúnd (na porovnanie JET mal špičkový výkon 16 MW na menej ako sekundu). ITER nebude dodávať elektrický prúd do verejnej elektrickej siete. Ak by dodával, z 500 MWt by dokázal vyprodukovať 200 MWe, čo by postačovalo pre približne 200 tisíc domácností. Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému ITER Externé odkazy ITER domáca stránka, obsahuje obrázky a diagramy voľne prístupné pre vzdelávanie ITER Technické ciele EFDA domáca stránka Archivované 2014-09-14 na Wayback Machine FIRE domáca stránka, s aktuálnymi správami o ITER a iných vývojových projektoch s horiacou plazmou. IFMIF domáca stránka Archivované 2009-04-29 na Wayback Machine.