Ronos delta

Ronos delta (pranc. Les Bouches-du-Rhône, provansališkai – Bocas dau Ròse) – Prancūzijos departamentas šalies pietryčiuose, Provanso-Alpių-Žydrosios pakrantės regione. Administracinis centras – Marselis. Departamente 4 apskritys, 57 kantonai, 10 municipalinių susivienijimų ir 119 komunų. Plotas – 5087 km². Istorija Įsteigtas Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymu nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais ir apėmė dalį Provanso provincijos bei Oranžo, Martigo ir Lambesko principatus. Įsteigus Vokliūzo departamentą atskirtos šiauriau Duranso upės esančios teritorijos. Geografija Departamentą supa Garo, Varo ir Vokliūzo departamentai bei Viduržemio jūra. Svarbiausi miestai – Marselis, Eks en Provansas, Obanis, Arlis, Kasis, Istras, Marinjanas ir Vitrolis. Svarbiausios upės – Duransas ir Rona. Kalnų masyvai – Alpilės, Montanetė, Sent Viktoras, Etualis, Garlabanas, Sent Bomas, Duardas. Klimatas – Viduržemio jūros, su kontrastingomis temperatūromis, nereguliariais krituliais. Vasaros labai sausos ir karštos, žiemos švelnios. Būna net 100 dienų be lietaus, bet vidutiniškai ir lyja tik 100 dienų per metus, tačiau lietūs pavasarį ir rudenį dažnai būna stiprūs ir audringi – mistralio greitis siekia 100 km per val. Ekonomika Vyrauja reabilitacijos, gydymo, turizmo ir sporto infrastruktūra. Marselis – didžiausias pakrantės uostas. Yra maisto produktų gamybos ir apdirbamoji pramonė. Politika Departamentą Prancūzijos senate atstovauja 7 nariai, išrinkti 1998 m., Atstovų rūmuose – 16 departamento atstovų. Generalinę tarybą sudaro 47 nariai, kurie renkami kas treji metai šešerių metų kadencijai. Generalinės tarybos pirmininkas Žanas Noelis Gerinis – Marselio tarybos narys ir senatorius. Jam padeda 15 vicepirmininkų, kontroliuojančių atskiras sferas. Prefektai VIII m. – Charles Delacroix XI m. – Antoine-Claire Thibaudeau 1814 m. – Jean-Baptiste-Suzanne d’Albertas 1815 m. – Nicolas-Théodore-Benoît Frochot 1815 m. – Vincent-Marie Vienot de Vaublanc 1815 m. – Christophe de Villeneuve-Dargemon 1829 m. – Joseph-Charles-André d’Arbaud-Jouques 1830 m. – Joseph-Moustier Thomas 1836 m. – Charles-Aristide de La Coste : -1848 1848 m. – Emile Ollivier (Ypatingasis komisaras) 1848 m. – Arsène Peauger : -1849 1849 m. – Louis-Ange-Antoine-Elysée de Suleau 1853 m. – Guillaume-Alexandre de Crevecoeur 1857 m. – Olympe-Jean-Charles Besson 1860 m. – Charlemagne-Emile de Maupas 1866 m. – Charles-Alphonse Levert 1870 m. – Alphonse Gent 1871 m. – Pierre Cosnier 1871 m. – Oscar Salvetat 1871 m. – Emile De Keraty 1872 m. – François-Henri-Gustave Limbourg 1873 m. – Jacques De Tracy 1876 m. – Jean-Henri-Antoine Doniol 1877 m. – Armand Pihoret 1877 m. – Louis Tirman 1879 m. – Eugène-René Poubelle 1883 m. – Emile-Honoré Cazelles 1886 m. – Antoine Lagarde 1892 m. – Marie-Vincent-Edouard Deffes 1896 m. – Georges-Prosper Cleftie 1896 m. – Paul-Joseph-François-Marie Floret 1900 m. – Périclès Grimanelli 1901 m. – Charles-Etienne Lutaud 1902 m. – Georges Mastier 1909 m. – Marcel Gregoire 1911 m. – Abraham Schramek 1918 m. – Antoine Marty : 1918 m. – Lucien Saint 1919 m. – Louis Thibon 1925 m. – Hilaire Delfini 1930 m. – Jean Causeret 1933 m. – Albert Delfau 1933 m. – Pierre Jouhannaud 1934 m. – Louis Gaussorgues 1936 m. – Paul Souchier 1938 m. – François Graux 1939 m. – Paul Bouët 1940 m. – Frédéric Surleau : 1941 m. – Max Bonnafous 1940 m. – André Viguie 1941 m. – Jean Lacombe 1942 m. – Joseph Rivalland 1942 m. – René Chopin 1943 m. – Marcel Lemoine 1943 m. – Louis Tuaillon 1944 m. – Jacques Félix Bussiere 1944 m. – Maljean 1944 m. – Raymond Aubrac 1945 m. – Paul Haag 1946 m. – Flavien Veyren 1946 m. – Pierre Combe 1946 m. – Jean Moyon 1948 m. – Jean Baylot 1951 m. – René Paira 1953 m. – André Pelabon 1955 m. – Raymond Hass-Picard 1963 m. – Robert Cousin 1967 m. – Jean Laporte 1973 m. – Louis Veger 1974 m. – Pierre Somveille 1976 m. – Michel Aurillac 1977 m. – Lucien Vochel 1981 m. – Pierre Somveille 1986 m. – Jean Clauzel 1989 m. – Claude Bussiere 1993 m. – Hubert Blanc 1997 m. – Jean-Paul Proust 1999 m. – Yvon Ollivier 2003 m. – Christian Fremont Nuorodos Prefektūra Archyvuota kopija 2011-10-26 iš Wayback Machine projekto. Generalinė taryba Archyvuota kopija 2010-03-01 iš Wayback Machine projekto.